Geneza plitvičkih jezera. 



Na granici Kapele i Plješevice uvalila se naša krasna Plit- 

 vička jezera. Malena su doduše prama alpinskim jezerima, al ih 

 daleko nadmašuju sa svoje ljepote. U istinu — pita tuđinac 

 Umlauft ^) — ne znamo : kako su do nedavna bila pusta, kako 

 ih nitko nije pohađao do nekoliko šumara i lugara. Danas ima 

 nešta ljudi, koji tamo polaze, da se nagledaju krasota, al rijetki 

 su oni bili, koji su išli da prouče taj biser hrvatske zemlje. Oko 

 god. 1850. mjerio je Bach dubljine pojedinih basena, a iza njega 

 Soucha ; Šenoa ^) se zadovoljio mršavim podacima Poicijevim o 

 aps. visini, a tek je nedavno Hranilović ozbiljnije progovorio. 

 Upravo razlaganje Hranilovićevo ^) i odgovor g. Gorjanovića ^) po- 

 taklo me da razložim jedno pitanje t. j. postanak plitvičkih jezera. 



Bit će desetak godina, da po jedan a i po dva puta na 

 godinu posjećujem jezera; zavirio sam u svaki kutić, proučavao 

 sam tektoniku okoline i utrobu vodenu, pak mislim, da mi je 

 patriotska dužnost podati nekoja razjašnjenja na temelju tih po- 

 smatranja. 



Sva voda, što plitvičkim jezerima pritječe, dolazi od nekih 

 potoka: u prošćansko jezero utječe sa južne strane Crna rijeka, 



^) Umlauft Fr. : Die Plitvicer Seen in Croatien. „D. Rundschau für 

 Geogr. u. Statistik". Wien, 1898. (XXI.) str. 22—28. 



-) Šenoa M. : Rijeka Kupa i njezino porječje. Rad jug. Akad. 122, 

 str. 157 — 166. Uzgredno spominjem, da su u ovoj radnji pogrešni podaci 

 o padu rijeka: treba svagdje pomaknuti desetinsku točku za tri mjesta 

 na desno. 



■') Hranilović H. : Geomorfološki problemi iz hrvatskoga Krasa, 

 „Glasnik" hrv. naravosl. dr. Godina Xm. Br. 1—3 str. 112—128. 



*) Gorjanović D. : Geomorfološki problemi iz hrvatskoga Krasa, 

 ibidem, br. 4 — 6; str. 19.B— 196. Zatim odgovor Hranilovićev i protu- 

 odgovor Gorjanovićev ibidem, str. 196 — 205. 



1 



