2 



kojoj se kod Ljeskovca pridružuje (<udin potok, a sa zapadne 

 Delićeva rijeka; u Kozjak se pak salijeva sa juga slaba Rječica, 

 a sa zapada potoci Matijaševac i Jasenovac, koji znadu za velike 

 suše da presalmu. U kišovito doba nabujaju svi ti potoci i počine 

 dosta štete, osobito na predmetima (puteljciraa i moslićima), 

 koje je „društvo plitvičko" podiglo teškim trudom i volikiin 

 novčanim žrtvama. Sve ostale udubine dobivaju vodu od s[)0- 

 menutili dvaju jezera u obliku vodoskoka '). 



Po apsolutnoj visini na prvome mjestu stoji 



Prošće ili prošćansko jezero. Točno izmjerene visine još ne- 

 mamo za ovaj basen: bit će od prilike 635 m. Do to sam vri- 

 jednosti došao približnim mjerenjem (prostim okom) vodoskoka 

 od Galovca'^) počam prama gore. Areal Prošća iznosi 0'633km^ 

 duljina njegova 2-91 km, a srednja širina 0-22 km. U svem sam 

 izmjerio dubljine na 183 mjesta, a iz tijeh ističem najveću sa 

 40-3 m, koja se nalazi u sredini sjeverne polovine jezera. U 

 koliko se ova vrijednost mijenja tečajem vremena, nije nam po- 

 znato, jer nema ni na jednom, pa ni na ovom jezeru kakve 

 vodomjere (Pegel). Raspitivanjem seljaka doznao sam, da se 

 razina jezera poprečno od prilike mijenja vertikalno za pò metra 

 (-t 0-25 m). Sa sjeverne strane zatvoreno je ovo jezero sedre- 

 nom barijerom, visokom oko 12 m, od 



Ciginovca, kome je aps. visina ca. 623 m. Uskim a umjetnim 

 kanalom pritiče mu voda u formi tanka vodoskoka iz Prošća. 

 U kišno doba donaša mu nešta vode također jedna mala bu- 

 jica sa sjevera. Uvalio se Ciginovac u obliku trokuta između 

 strmih obronaka na površini od 0*048 km-; samo prama istoku 

 dijeli ga od Okrugljaka ravna sedrena barijera. Voda preko ove 

 prelazi u Ciginovac, samo za jakih kiša; inače u ljetno doba 

 opazio sam (god. 1896., 97. i 98.), da se onuda može proći 

 suhe noge. Od prilike u sred jezera nalazi se najveća dubljina : 

 13-4 m, što bi odgovaralo apsolutnoj visini od ca. 610 m. — ■ 

 Treći po redu je 



Okniyljah (u aps. visini od ca. 612 m), koji je sa sjevera i 

 juga stisnut od strmenitih stijena, dočim je dvjema baiijerama 



') Narod rabi riječ „vodoskok" u mjesto „vodopad". 



2) Za Galovac je poznata visina (582 m). Možda mi pođe za rukom 

 da uzajmim spravu za nivelovanje, pak će nam onda biti točno poznate 

 i apsolutne visine pojedinih basena. 



