a najveća dnbljina 14"5m. Tzmed Osretka i Kaluđerovca lijepe 

 su katarakte, u koje se uvalilo malo „Jezerce". Ispod Kaluđe- 

 rovca je malen basen „Novakovića brod'' (ca. 507 m a. v.), iz 

 koga voda skače skokom visokim 24 m pod imenom Korana. 

 S lijeve strane a odmah na početku prima Korana pritok Pli- 

 tvicu, koja se ruši u nju skokom visokim oko 70 m. 



Što se tiče geološkoga sastava ovoga kraja, svjetli je va- 

 pnenac, koji tvori obale jezera i njihovu okolinu. Samo po ana- 

 logiji pram obližnjim gorama možemo ustvrditi, da taj vapnenac 

 piipada gornjoj skupini kredne formacije (u smislu Stacheovom). 

 Slojevi obližnje okoline brazde od NNE — SSW, dakle ponešto 

 popreko glavnoj orografskoj osi Plješevice i Kapele, a padaju 

 prama WNW^). Prošće su i Kozjak donekle diagonalne, a sred- 

 nja i donja jezera mal ne proprečne doline prama smjei-u braz- 

 denja slojeva. 



Ne mogu se sprijateljiti sa idejom, da su sadanje udubine 

 jezera nekada bile napunjene gipsom, što no ga je voda od- 

 nijela^). Za ovakvu hipotezu, koju je — čini mi se — prvi 

 Richthofen •*) dobacio da protumači postanak kršnih jezera, treba 

 svakako imati dokaza ; lih pak nema. Nigdje u blizini ni traga 

 ma kakvome gipsu ili sličnoj tvorevini, koja bi nam dopustila, 

 da upotrebimo spomenutu hipotezu. 



U starija geološka vremena bio je nivo vode kod donjih 

 jezera mnogo viši no danas : dokazom su horizontalni tragovi 

 erozije u strmenitim stranama, koji nadvisuju Koranu za 50 m. 

 Voda kod donjih jezera stajala je dakle harem u istoj visini (a 

 bez dvojbe i u većoj), u kojoj je sada nivo Kozjaka. Potoci 

 Jasenovac i Matijaševac dubili su donji Kozjak a zajednički do- 

 linu donjih jezera. Sa južne strane dolazila im kao pritok Rječica, 

 koja je erodirala polagano gornji dio Kozjaka. 



Isti se proces događao i u Prošću, kojega je genetični 

 nastavak Giginovac. Među obima ovima izdiže se sedrena ba- 



') Cini mi se po ovim tektonskim prilikama da imamo i u ovom 

 kraju balkanskoga poluotoka pojav, poznat pod imenom „Scharung". 

 Ov^o je Cvijić u velikoj mjeri našao u južnodinarsko albanskom gorju 

 (Stzb. d. Ak. d. W. Wien. M. N. Cl. Bd. 110; 1901.) 



-) Hranilović H. : Geomorfološki problemi itd., 1. c, str. 117—118. 



') Eichtliofen F. : Führer für Forschungsreisende. Hannover, 1901. 

 str. 267 — 2(38 (Auslaugungsseen). 



