12 



kove, dapače u prilikama, koje su sigurno anlagonistièke tenden- 

 ciji za liereditarnoiu konstancijoin, kao n. pr. l:rižaiijc. 



Kako dakle postoji neka tendencija za liereditarnoiu kon- 

 stancijoni, tako ima i njoj protivna tendencija, koja ide za trans- 

 formacijom oblika. Ta je tendencija to veća, što je i-odbinstvo 

 bliže ili uže. Familija ostaje ista; to vrijedi i za rodove i za vrste 

 (barem TAnneove) ; rase neke vrste već su manje konstantne, a 

 dva individnja jedne rase gotovo nikad nijesu jednaka — „so we- 

 nig, wie man in einem schwäbischen Regiment zwei einander voll- 

 ständig gleiche Männer finden wird". — 



Općeno je poznata stvar;, kako je mučno reći, što je vrsta. 

 Hereditarnost nikako ne odlučuje o pojmu vrste. Klasičan je 

 primjer Linncova sitna krstašica Draha verna, koju je u novije 

 doba Jordan razdijelio u 200 vrsta, koje su navodno hereditarno 

 konstantne. Za pravo je sasvim irelevantno, hoćemo li te Jorda- 

 nove oblike nazvati „vrstama", „suvrstama", „hereditarnim varije- 

 tetama„ ili „elementarnim vrstama". To je pitanje sinonimike ili 

 nomenklature. Sistematički elemenat ostaje u svakom slučaju 

 Jndividuum'' , koji je podoban svoje karaktere liereditai-no preno- 

 sili na potomke ; a jednako su i rase, vrste, rodovi, familije 

 same sistematičke jedinice, ali različnoga reda. — 



Mi faktično nemamo primjera za postanje nove familije; i 

 o postanju novih rodova dalo bi se diskutirati ; za iznenadno 

 postanje vrsta ima već dosta primjera, te bismo mogli spomenuti 

 De Vriesove neke Oenotherae, Solms-LaubacJiovii Cmpsella Hegeri, 

 onda CJielidonium laciniatum, koji je 1590. spontano nikao u 

 jednom Heidelberškom vrtu, dok je Korsvhinshij historički doka- 

 zao brojne primjere heterogenije ili mutacije. Sasvim je pak 

 nesumnjivo postanje novih suvrsla, varijeteta ili rasa, koje se 

 odigrava i danas pred našim očima. Za Robinia Pseudoacacia v. 

 monophìjlla primjerice zna se, da je sasvim iznenada postala 

 1855. — 



Da vidimo, koje znamenovanje ima pri tome hibridarija f 

 U biljnom svijetu radi se o hibridaciji ili križanju (Krcuzbefruch- 

 tung) u svim onim slučaievima, gdje bilo spermatozoid bilo 

 pelud oplođuje jaje, koji je producirao drugi koji individuj. 

 Cista oplodnja (reine Inzucht) dolazi samo u onim slučajevima, 

 gdje se žensko plodilo zai)lođuje muškim generacionim elemen- 

 tima iz istoga cvijeta, što za pravo unatoč čestom hernuifrodi- 



