14 



Za bastarde između vrsta znade se od davna, da se rado 

 izrode ili vraćaju hod rasploda k prvotnim oblicima srojih rodi- 

 telja. Mendel je eksperimentirao s rasama i^raška (Pisum) i križao 

 ih. Imao je rase s crvenim i bijelim cvjetovima, odnosno sa šutim 

 i zelenim kotiledonima. Pokazao je, kako se kod svake hibrida- 

 cije može uočiti ponašanje jednoga para obilježja, dakle kod graška 

 primjerice : jesu li latice crvene ili bijele, ili, jesu li kotiledoni 

 žuti ili zeleni. Ako križamo crveni grašak s bijelim, imat će ba- 

 stard bijele cvjetove ; crvena je boja vijenčića kod bastarda na 

 oko sasvim iščezla. Križamo li grašak, koji je potekao od sje- 

 mena sa zelenim kotiledonima, s graškom, koji je nikao iz sje- 

 mena sa žutim supkama, dobit ćemo bastarda, kojemu sjemenke imaju 

 samo žute kotiledone. DaJde je jedan od oba para obilježja (na 

 koje smo pažnja svratili) kod bastarda postao latentan. Mendel to 

 latentno obilježje zove recesivnim, a ono drugo, koje je kod ba- 

 starda ostalo, kakovo je kod roditelja bilo, zove dominantnim obi- 

 lježjem. 



Da vidimo sada, kako će se kod rasploda ponašati dalje 

 bastard, koji ima žute kotiledone ; neka se zove „f/ zuW. 

 Posadili smo 100 njegovih sjemenki i dobili novu generaciju B. 

 U toj će generaciji imati 75 individuja sjemenke sa žutim,, a 25 

 individuja sjemenke sa zelenim kotiledonima. (litava generacija 

 B dijeli se po tome u dvije rpe : 



B žuto i B zeleno. 

 \ i 



dom. reces, 



Recesivno se je dakle obilježje u bastardu [d žuti) faktično 

 latentno nalazilo, ali je samo u 25"/,, individuja 0[)et izbilo na 

 javu. Generacija B zeleno je očevidno povratak (Rückschlag) u 

 čistu rasu sa zelenim kotiledonima, jer koliko god puta mi kul- 

 tuiu s tim materijalom ponavljali, dobit ćemo od sele svagda 

 biljke sa zelenim sjemenkama. Dakle : ako recesivno obilježje izbije 

 na javu, nije biljka s obzirom na to obilježje više hibrid. 



Uzmimo sada od one generacije B određen broj sjemenki 

 sa žutim kotiledonima, dakle sa dominantnim obilježjem, pak ih 

 posadimo. Dobit ćemo dvije rpe biljka : jedna rpa, recimo X, 

 dati će nam, , koliko god put kultin-u ponovili, samo žute sje- 

 menke. Ta se je rpa dakle definitivno izrodila, povratila u àistu 

 rasu sa dominantnim obilježjem. Druga rpa, recimo Y, producrira 



