'^29 



uzrok, da li kroz neke krajeve samo prolaze ili da li se tamo i 

 nastane te gnijezde i t. d. 



Sva ova opažanja od velike su važnosti. Razjasnit će nam, 

 koje su krajnje točke selidbe, dakle sjedne strane, gdje je domo- 

 vina koje vrsti ptica a s druge strane opet, gdje joj je zimo- 

 vište, kojem gotovo ništa ne znamo. Na taj ćemo način 

 saznati, kojim se smjerom selidbe zbivaju, ako se ovaj 

 svagdje uvijek točno bilježi, da li se ptice daju na put u jatima 

 ili bolje u cijelim masama ili postepeno u manjim čoporima, 

 da li se sele po stalnim putevima, držeći se gora, rijeka i t. d., 

 ili možda putuju u više manje ravnoj, jednakoj fronti ne oba- 

 zirući se na oro- i hidrografske prilike krajeva, kroz koje prolaze, 

 da li obadu ili prelete zapreke kao što su n. pr. gore i t. d. LJ 

 opće će nam ovako savjesno i točno sabran avifenološki materijal 

 moći protumačiti svu silu za sada još zagonetnih pojava. 



Paralelno s avifenološkim opažanjima treba da se obav- 

 ljaju i meteorološka, da možemo upoznati, da li i u koliko 

 utječu okolnosti klime i temperature na samu selidbu i da li je 

 ova o njima ovisna. 



Budući da je selidba promjena mjesta u prostoru, to mora 

 da se i opažanja baziraju na prostornoj t. j. geogratskoj podlozi. 

 Zato se za svako mjesto motrenja moraju ustanoviti geografski 

 elementi, širina, dužina, pa i visina, da se može odrediti, u 

 koliko ovi faktori utječu na selidbu. Općeno vrijedi pravilo, 

 da se selice to kasnije pojavljuju, što je mjesto sjevernije ili što 

 mu je nadmorska visina veća. 



Ako je broj podataka za koju vrst osobito velik, jako 

 je instruktivno, ako se cijela zemlja razdijeli na nekoliko 

 predjela, koji su karakterizirani svojim oro- i hidrografskim 

 prilikama, pa da se ovaki predjeli onda svaki napose obrade 

 u tu svrhu, da se može razabrati, kako i u koliko utječu 

 topografski odnošaji na taj pojav. 



Napokon moram još spomenuti, da treba kod svake vrsti 

 izraziti t. ZV. selidbenu formulu, koja sastoji iz najranijega, naj- 

 kasnijega podatka za dotičnu vrst, iz razmaka među njima te iz 

 srednjega vremena dolaska, koje se proračuna iz svih podataka 

 te nam bar aproksimativno naznačuje vrijeme, kada koja selica 

 uz stalne odnošaje vremena u naše krajeve dolazi. Ove formule 

 dobivaju svoju vrijednost tek onda, ako ih imamo na okupu iz 



