69 



lenja snijega i njihovo postepeno nestajanje pokazuje u toj svezi 

 odnošaj uzroka spram učinka. 



9. Opažanja utvrđuju, da krajevi, koji se zovu mora, nijesu 

 velike plohe vode 1. poradi toga, što odbita svjetlost nije pola- 

 rizirana, dok je ona od polarnoga mora zaista polarizirana ; 2. 

 poradi toga, što ih nestaje prema razvitku godišnjih dobi, a ipak 

 ne postaju drugi krajevi tamniji i 8. poradi toga, što se u neko 

 doba na njima mogu opaziti svijetle i tamne pjege. Sve se pak 

 ove piilike tumače, ako se uzme, da su to plohe vegetacije. 



10. Po opažanjima nema na planetu nijedne vehke vodene 

 plohe izuzevši polarno more. 



11. Projekcije i udubine, opažene na terminatoru planeta, 

 pokazuju, da je kugla Marta po svoj prilici veoma glatka i da 

 svijetle točke potječu od oblaka, koji se tvore nakon zapada sunca, 

 a gdjekada i prije ishoda Sunca ; hipoteza se bregova ne da slo- 

 žiti s opažanjima. 



12. Svijetle plohe čini se kao da su pustinje, ali se još ne 

 da rastumačiti tijem povremena i periodična svjetlina nekih krajeva. 



13. Postepene se promjene izvode na površini planeta od 

 jednoga pola k drugomu tečajem jednoga Martovog polugodišta. 

 Te se promjene počinju talenjem polarnoga snijega i razvijaju se 

 kao da ih sobom nosi vegetacija. Vegetalni se život u njima 

 veoma jasno zrcaH. 



14. Na planetu je malo vode i nju upotrebljava meteoro- 

 logijska cirkulacija, premještajući ju naizmjence na polove u obliku 

 snijega. Ako je tamo kaki viši životni red, viši od vegetalnoga, 

 red, koji je kadar upotrebljavati i u službu uzimati prirodne sile za 

 određenu svrhu, taj je viši život nastojao, da u svoju korist upo- 

 trijebi svu vodu, koja mu je na dispoziciju, jer ni jedan orga- 

 nizam ne može da živi bez vode. Prema tomu će biti natapanje 

 vodom u agrikulturne svrhe glavna osnova martskom životu. Pa 

 gle, što vidimo na Marsu ? Mrežu onih crta, koje pokrivaju opu- 

 stjelu površinu planeta. Sve su crte geometrijski položene ; one 

 odgovaraju onim crtama, koje presijecaju tamne krajeve i dolaze 

 od polarne kape ; ovaj se sistem crta razvija kao posljedica ta- 

 lenju polarnoga snijega, počinje se pokazivati u proljeću, u ma- 

 ksimu je u ljetu i onda se opet gubi. Ove crte izlaze iz tamnih 

 krajeva na nekim osobitim određenim točkama i stiču se u svi- 

 jetlim krajevima prama određenim točkama sastajanja. Na mje- 



