71 



klone u izvantropskim krajevima, koji su oborili vodu, pa misle, 

 da su i .,Nix Atlantica" od g. 1877. i 1882., pa „Nix Olimpica" od 

 g. 1879. po svoj prilici istoga podrijetla. Malo je vlage u Mar- 

 sovoj atmosferi. Mora je malo. Sunce se reflektirano u njem nije 

 vidjelo, a polarne se kapice gotovo sasma izgubiše. Ta je vlaga 

 po projekcijama na terminatoruu velikoj mjeri na ekvatoru topline, 

 najmanje je ima u umjerenim pojasima, a najviše u polarnim 

 krajevima. — Slike polarnih krajeva sasvim su prema godišnjoj 

 dobi. U jeseni su kraj(»vi, koji se vide najbliže sjevernom polu, često 

 bijeli. Vidi se tamo također plavkaste i zelene boje. U Martovu 

 februaru je polarna kapa bjelkasta ; u ožujku se polako tali i uka- 

 zuje zelena; u svibnju se naglo topi, a u lipnju i srpnju je u 

 svom minimu. Što su uzroci kondenzaciji ? Teža je slaba na po- 

 vršini Marsa. Iz toga izlazi, da su promjene gustoće i tempera- 

 ture prema visini sporije nego u nas. Kondenzacije postaju o 

 zahodu Sunca izbijanjem, a oblaci se ukazuju kao svijetle pro- 

 jekcije. Niske temperature polarne tumače pak oblake, koji se 

 tamo stvaraju. — Vlaga kao da se prenosi uzdušnim strujama, 

 koje ju nose prama polarnim kapicama i onda preko kanala po 

 površini planeta. — Boja je tamnih pjega u proljeću zelena, a 

 pod konac ljeta sura. Površina planeta čini se da je dosta ravna ; 

 no velike uzdignute plohe postoje u polarnim krajevima, a bez 

 sumnje ih je i drugdje, a izvjestne su depresije označene puko- 

 tinama u polarnim kapama, tamnim ravninama i kanalima. 



U koliko su ovi zaključci, izvedeni iz dviju opozicija, osno- 

 vani, to će se tek kasnije pokazati. Meni se čini, na temelju 

 sada već 20godišnjega studija pojava na Martu i svih važnijih 

 radnja o njem, da je prerano iz ovako maloga broja opažanja 

 izvoditi zaključke, koji idu tako daleko u detail, no i oni će bez 

 sumnje svoje doprinijeti k objašnjenju pojava na Marsu : mi očito 

 napredujemo u poznavanju tamošnjih prilika. 



Nije prema tomu nikakvo čudo, da su ovi dosta sensaci- 

 jonalni izvodi Lowellovi i njegovih drugova našli i protivnika. 

 Među njima se ističe osobito Spiri d ion Gopčević, alias 

 Leo Brenner, ravnatelj Manora-zvjezdarnice u Malom Lo- 

 šinju, koji je također na svom izvrsnom durbinu od 7" Marsa 

 studirao za svih posljednjih opozicija, pa na tom temelju iznio 

 drugu hipotezu o tvorbama na Marsu, koju je najprije pubhcirao 

 u „Naturwissenschaftliche Wochenschrift". 



