Ti 



Znamo, veli Brenner, da je atmosfera Marsa veoma rijetka, 

 da je u njoj vodene pare i da su mu polovi zimi pokriti veli- 

 kim kalotama, kojih ljeti što sasvim, što gotovo sasvim nestane 

 do male pjege ; one su dakle prema našim sniježnim pojasima. 

 Karta nam pokazuje granicu između svijetlih i tamnih pjega, 

 koja je sasvim prema formaciji naših obalnih crta, dakle su ja- 

 mačno također obale. Umjesto rijeka vidimo mrežu sasma uprav- 

 nih, rijetko kada savitih crta, koje se provlače kopnima na sve 

 strane. Pogled na tu mrežu već pokazuje, «da ona ne može biti 

 načinjena od prirode, nego da mora biti produkat umjetni. Naj- 

 bliža je misao na kanale; jer zaista, da su razumna bića imala 

 nakanu, kompaktnu masu kopna građenjem umjetnih vodenih 

 cesta prirediti za natapanje vodom i brodarenje : ne bi se bila 

 mogla stvar zgodnije udesiti : kanali zaista vežu sve strane Mar- 

 sova svijeta i idu svagda najkraćim putem. No sada se ističu dva 

 važna pitanja: 1. kako to, da nisu bregovi na putu kanalima? 

 i 2. zašto su stanovnici Marsa gradili kanale široke 50 — 300 km 

 i kako su mogli toliku radnju izvršiti ? 



Na prvo je pitanje lako odgovoriti : kako je Mars jamačno 

 stotine milijuna godina stariji od Zemlje, i osim toga proces ohla- 

 đivanja išao brže, nego kod veće Zemlje, jasno je, da on mora 

 da bude u stadiju razvitka, u kojem će Zemlja biti možda tek 

 nakon stotina milijuna godina. No kako se bregovi sveudilj uma- 

 njuju, a doline ispunjuju produktima rastrošbe, na dlanu je, da 

 će taj proces rastrošbe vremenom morati izravnati svu površinu 

 Zemlje. To se je na Marsu već dogodilo, on je posvema ravan, 

 pa upravnim kg^nalima nema zapreke. 



Na drugo pitanje odgovara Brenner, upozoren na holan- 

 deske nasipe, ovako : Poradi izravnanja površine Marsa bila su 

 njegova kopna izložena poplavama mora i stanovnici su se Marsa 

 od njih branili kao i Holandezi: građenjem nasipa. Oni su dakle 

 morah najprije svoje obale štitili ovakim nasipima, a onda su 

 dalje nastojali, da valovima, koji udaraju o nasipe, dadu oduška 

 i daljim odvođenjem s pomoću gradnje kanala. Trostruka je bila 

 svrha tim kanalima: oni su imali ne samo odvoditi valove, koji 

 navaljuju, nego također omogućiti brodarenje u sve krajeve 

 i natapati planet inače oskudan vodom. Mi dakle u velikoj da- 

 ljini vidimo uvijek samo glaone kanale ; milijune malih sporednih 

 kanala i one najmanje žilice za natapanje, koje vodu vode na 



