74 



žilo, da se pojedini krajevi (n. pr. Libija, Hesperija, Elektris) 

 vide ili sasvim ili djelomice tamni. Nadaje se tu misao, da su 

 se nasipi prolomili, pa su poplavljeni neki krajevi, kako se to u 

 Holandiji gdjekada dogodilo. Otoci i poluotoci u Mare australe i 

 Mare Erythräum rijetko kad pokazuju tako ošti-e obalne crte kao 

 kopna ; to bi se dalo tako tumačiti, da se oni krajevi nisu dali 

 štititi nasipima, pa su poradi toga uvijek izloženi poplavama, 

 koje pustoše čas veća, čas manja područja onih krajeva. I činjenica, 

 da su gdjekada neki kanali slični širokim morskim uvalama, mogla 

 bi se svesti na prolome nasipa, poradi kojih se susjedni krajevi 

 poplave. Jezera na kopnu postala su možda kao Zuydersko je- 

 zero u Holandiji : vehkim katastrofama u prolomu nasipa, po- 

 slije kojih stanovnici ne mogoše više vodu ustaviti, nego se 

 ograničiše na to, da ustave dalje napredovanje vode izgrađenjem 

 nasipa okolo na okolo. Mala jezera na raskršću kanala bit će po 

 svoj prilici hotice izvedena raširenja kanala (veliki reservoari). 

 Napokon bi se mogle hipotezom nasipa tumačiti i promjene u 

 intensitetu kanala : kad se pušta voda iz velikoga kanala u spo- 

 redne, postaje on plići, dakle svjetliji, a može biti i toliko svje- 

 tao, da ga mi više ni ne vidimo. Opet ćemo ga vidjeti, kad se 

 zatvore sporedni kanah, pa se voda ponovno nakupi u glavnom 

 kanalu ili kad ponovno dođe dosta vode iz mora. — Predajem 

 ovu hipotezu, završuje Brenner, makar koliko bio inače protivan 

 hipotezama, javnosti, jer može da tumači inače zagonetne i ne- 

 razumljive pojave na površini Marsa sasma prirodnim i nepri- 

 siljenim načinom. Ona nije u protivurječju s motrenjima, niti se 

 osniva na nemogućim supozicijama. A više se od hipoteze ne 

 može ni iskati. 



Ni ova hipoteza nije ostala bez prigovora. U B. S. A. F. 

 prigovorili su joj g. 1899. Pickering, Moreaux i du Ligondćs, no 

 kako mi se čini ne s velikim uspjehom. 



Ako, gospodo, isporedimo mišljenje Lanea, hipotezu vege- 

 tacije Pirkering-Douglass-Lowellowu i hipotezu nasipa od Bren- 

 nera, vidimo kako su još razrožna mišljenja o pojavama na Marsu. 

 Sve tri hipoteze imaju, uz još neke druge, ipak svoje dobro 

 mjesto u nauci kao tako zvane „working hypothesis", koje će u 

 bližnjem vremenu određivati različne pravce u istraživanju zago- 

 netnih pojava na Marsu i tim doprinositi svoju k objašnjenju nji- 

 hovu i k otkriću novih dokumenata za spoznaju istine. Razumjet 



