Biološke i kulturno-povjesne ertiee o papriei. 



Paprika (Gapsicmn ') je bilina, koja ide u prirodnu po- 

 rodicu pomoćnica (Solanacea), a amo mi od ostaloga našeg 

 kulturnog bilja ubrajamo korun, rajčicu ili pomidor i miomirisni 

 duhan. Rod (genus) paprika obuhvata danas na zemlji oko 30 

 vrsta (species). Većini tih vrsta domovina je u tropskim i sub- 

 tropskim krajevima novoga svijeta, osobito u Centralnoj i Južnoj 

 Americi, a samo jednoj je vrsti domovina daleki istok, Japan. 

 Inače se biljka već od davnine kultivira u svim toplijim kraje- 

 vima našega planeta. U Evropi se osobito kultivira u Španjol- 

 skoj, u Macedoniji i u Ugarskoj. U srednjoj Evropi najviše cijene 

 Segedinsku papriku, dok se u bogatoj Engleskoj i u demokrat- 

 skoj Americi najviše u svrhe kulinarske i ljekovite upotrebljava 

 paprika, koja je u trgovini uz ime „Cayennskoga papra" (Cayenne- 

 pfeffer) poznata, a nju neki botanici uzimaju samo za odliku 

 (varijetetu) naše obične paprike (Capsicum annuumL.),dok ju drugi 

 uzimaju za samosvojnu vrstu, te ju prema izvanjem obliku čitave 

 biljke ili njezinih plodova različno krste : Capsicum frutescens, 

 jer je grmolika, ili Capsicum baccatum, jer su plodovi bobulje 

 = baccae. 



Ne ćemo se u ovom članku baviti sa svim vrstama i odli- 

 kama paprike, kojih je broj vanredno velik, jer bi nas razma- 

 tranje njihovo predaleko odvelo, već ćemo iznijeti samo neke 

 najvažnije biološke i kulturno-povjesne crtice o dvjema vrstama, 

 dobro poznatim iz naše hortikulture, naime o našoj „običnoj 

 pajirici'', koju neki zovu „španjolski papar'' (spanischer Pfeffer) 

 i o „peverimu", koji se od naše obične paprike tek neznatno 

 razlikuje. 



*) Capsicum dolazi ili od grčke riječi xàitTcu = gristi, ili od lat- 

 capsicus = tobolčast. Ime dakle s obzirom na oštri okus ili oblik plodova. 



