115 



tnjence jedne godine o pastrvama, druge o Šaranu. Od g. 1878. đo 1901. 

 bilo je na tim predavanjima u svemu 1879 o.soba, i to 1280 slušatelja i 

 599 izvanjih osoba. 



Hazumije se, da se na izložbi moglo vidjeti i predmeta, koji se 

 tiču konzerviranja i otpremanja riba, čuvanja bravama protiv krade, razna 

 željeza za hvatanje vidre, sve spreme za udičare i t. d. 



Izvan ovih dvorana smjestili sii se ti zgradama i paviljonima raz- 

 lične tvrtke. Spominjem tu paviljone za krasne uresne ribe, ukiisno i 

 dobro snabdjevene izloške tvrtke „Wiener Fischhändler Genossenschaft", 

 žive čaplje i ine ptice u volierama. 



U posebnoj kućici i kraj nje bila je krasna bogata i raznolična iz- 

 ložba preko 500 godina staroga ribogojnog zavoda kneza Schwarzenberga 

 u Wittingauu, odlikovana na toj izložbi prvom nagradom, počasnim da- 

 rom Njegovoga Veličanstva kralja Franje Josipa I. Tu su bile izložene 

 tablice, nacrti, .slike, modeli, da predoče zgrade, jezera, brane ; tu su bili 

 predmeti konzervirani suho i u tekućini, korisne i štetne životinje, ribe i 

 druge. U akvarij ama kraj kućice bili su krasni primjerci živih riba. Ko- 

 lik je opseg i uspjeh ribarstvu kod toga vlastelinstva, najbolje pokazuju 

 brojevi : ribnjaci zapremaju prostor od 10.205 ha, a daju na godinu 535.323 

 kg šai-ana, 8.487 kg smuđa i manje količine inih vrsti riba. Da se mogu 

 posjetnici o tom i uvjeriti, pozvao ih je knez k sebi, sam ih je vodio 

 i ne samo pogostio, nego je dao prije reda u jednom ribnjakvi izletnicima 

 za volju ribe pohvatati, tako da su se izletnici ushićeni vratili sa ovoga 

 poučnog izleta. 



Izložba je i u prometnom pravcu bila korisna, ne samo poradi me- 

 đusobna poznanstva, nego navlastito poradi ribje burze, upriličene 11. 

 rujna, kod koje su za cigla 2 sata sklopljeni ugovori za milijun gotovo 

 kruna. 



Izložbeni odbor, koji se je mnogo trudio oko ui'eđenja izložbe, po- 

 brinuo se i za duševnu i tjelesnu okrepu posjetnika. U Uraniji izložbene 

 dvorane držala su se predavanja, mimo ina i dva zanimljiva i o ribar- 

 stvu : „Süsswasserfischerei und Fischzucht" te „Seefischerei". „Fischerei- 

 tag" držao je tu svoje .sjednice; jedan dio izleta pokvarilo je kišovito 

 vrijeme, ali zato su restaurani s obiljem različnih tečnih riba sabrali 

 teoretičare i praktičare u prijateljske skupine na ugodan razgovor. Izložbu 

 je posjetilo 101.505. osoba. 



Lijepa, bogata i poučna ova ribarska izložba pokazala je, što se 

 može postići usti-ajnim sistematičkim radom, Sto se može postići složnim 

 radom, ali i pojedince, ako tko radi marljivo i s oduševljenjem, a ne sa 

 kriva se udobno za prilike. 



Dr. A. Langhoffcr. 



Neke biljke kao kofilišta lualarija-moskita. (Predavanje na mjes. 

 sastanku hrv. nar. društva dne 26. veljače 1903.) Otkada je riješeno pi- 

 tanje o etiologiji malarije i otkada je napose definitivno uglavljeno, da su 

 prenosnici te infekcijozne, a često i pernicijozne ljudske bolesti stanoviti 

 liomarci, koji pijući našu krv u nju uojepljuju i virus malarije, njezin 



