123 



da i drugi taka opažanja i take jiokuse izvode, jer bi oni dali dosta 

 materijala, da se prosudi valjanost ove Luusorc luetode. 



Dr. J'J. Iiu^slcr. 



evropskom krtu (Talpa eiiropaea). — Fakat je, da je život nekih 

 našili najobičnijih životinja u mnogim točkama još dosta slabo poznat, te 

 da se navodi pojedinih starijih autora još uvijek ponavljaju, a da uijesu 

 potvrđeni novijim istraživanjima. Dokaz nam je tome radnja L. E. 

 Adumsa: Prilog našem poznavanju evropskoga krta (Talpa europaea), kako 

 izvješćuje R. v. Hahnstein (u Naturw. ßundsch. 1903. Nr. 14. po Mem. and. 

 proc. of the Manchester literary and phil. soc. 1902—1903, vol 47. pt. 2, 

 p. 1 — 39). — Pisac veli doduše, da iza Geotì'roy St. Hilaira i Blasiusa 

 nijesu publicirana originalna istraživanja o krtovim gradnjama, premda je 

 D&hl prije 12 godina izvijestio na osnovu vlastitih studija o načinu gradnje 

 i o spremljenoj hrani. No ipak su zato i neki podaci Adamsa, koji Dahla 

 u mnogom popunjuje, dosta zanimivi, da ih ovdje iznesemo i pred širvi 



SI. 1. 



SI. 2. 



publiku, ))udući da se radi o životinji toli poznatoj i često spominjanoj. Kome 

 nije poznata ona slika krtova stana, što se nalazi po svim školskim kuji 

 gama: „Njegov (krtov) stan sastoji od jednog kućcrka i dvaju naokrug 

 prorovanih hodnika, a spojen je sa lovištem u koje po tri puta na dan 

 hodi loviti, prokopanom cijevi, koja je dosta puta preko 30 m. duga". Već 

 je i Dahl istaknuo, da nijesu nipošto svi stanovi krtova po tom tipu građeni, 

 premda se on još od vremena Geotfroy St. Hilaira i Blasiusa kao aksiom 

 drži. Osobito je poricao Dahl i'edovni obstanak dvaju u okrug prorovanih 

 hodnika, što okružuju u različnoj visini samo gnijezdo — kućerak, naglasivši, 

 da se gradnje raznih krtova u mnogim točkama razilaze. Adaiu>i. koji je 

 iskopao i jH'etražio do 300 takovih stanova, također veli da medu njima 

 niti dva nijesu bila sasvim jednaka, a niti jedan nije odgovarao pomcnutom 

 tradicionalnom nacrtu. U močvarnom tlu našao je pisac, kao što i Dahl 

 spominje, na vlažnim livadama kućerak uvijek nadzemno u malenom humku, 

 inače 2 — 6 palaca ispod površine. Iz kućerka vodi sad kraći sad dulji 

 često zavojit hodnik gore, a tim hodnikom krt iskopanu zemlju u vis 

 potiskuje. Slika 1. predočuje nam takovu jednostavnu građevinu ; 

 u vrlo rijetkim slučajevima našao je Adams, da se taj hodnik sa više za 

 voja uzdiže (si. 2.) i podsjeća onda na Blasiusov nacrt (si. 3). Osim toga 



