124 



Nova proizvodnja sladora. — Obični se je slador do sada tvornički 

 dobivao jedino od šećerne blitve (Beta vulgaris L. var. Rapa) a u preko- 

 morskim zemljama od sladorne trske (Saccliarum ofticinaruni L.). Potonji 

 je dolazio u trgovini pod imenom kolonijalnoga sladora (Colonialzu<;ker). 

 Kako je međutim potrošak sladoi'a svakim danom rastao, trebalo je mi- 

 sliti na novo vrelo dobivanja sladora tvorničkim putem, a to se je i našlo 

 i to u drvu, pa danas, koliko ja znam, postoji već jedna tvornica kod 

 Aachena, koja iz drva proizvodi slador. Iz drva se dobije najprije surova 

 celuloza, koja se uz velik tlak i dodatak kvasovca (Hefe) pusti vreti. 

 Celuloza prelazi kod toga u slador, a kod daljega vrenja u žestu. Jedan 

 kilogram celuloze daje 3U0 gr. sladora ili 120 grama žeste. 



Aurei Forciihdchcr. 



l'upiuova telefonija. — Profesor na Columbijskom svevičilištu u Ne\v- 

 Yorku Michael I. Pupin, naše gore list, rođen u bivšoj banatskoj kra 

 jini, unaprijedio je telefoniju veoma znamenitim obretom, za koji se već 

 sada čini, da ima lijepu bvidućnost i da će veoma raširiti primjenu tele- 

 fona kao svjetskoga prometnoga sredstva. 



Do sada mogao se je prenositi govor telefonom tek na nekoliko 

 stotina kilometara : u Evropi je bila najduža linija s javnim telefonskim 

 prometom linija od Berlina do Pariza, dugačka 1200 kilometara. Uzrok 

 je tomu prije svega u tom, što su izmjenične galvanske struje, koje pre- 

 nose govor, već same od sebe veoma slabe, a onda i u tom, da se one 

 u provodnici telefona ,,utišavaju" u to većoj mjeri, što je duža pro 

 vodnica. Kod svake se izmjenične strujo giba elektriciteta periodično 

 tamo i amo, mogli bismo reći, da se njišo na jednu i na drugu stranu 

 poput njihala. Kad god se pak njihalo slobodno njiše, opazit ćeš, da se 

 amplitude njihanja („zamasi") malo po malo umanjuju, i da će njihalo 

 napokon stati. Uzrok je tomu umanjivanju otpor, što ga uzduh zadaje 

 gibanju njihala. Ovim otporom uzduha izvedeno neprestano umanjivanje 

 amplitude (zamalia) zove se u nauci „vitišavanje njihanja" (Däm- 

 pfung der Schwingung). To utišavanje zapada velika uloga kod vrlo raz- 

 ličnih prirodnih pojava, a spomenuti primjer njihala tek je jedan od naj- 

 jednostavnijih slučajeva. Susretamo se s pojavom utišavanja kod titranja 

 napetih strvina u akustici, kod titranja zraka svjetlosti, koje ulaze u ti- 

 jelo slabo prozračno, kod svih njihanja elektricitete, koja se javljaju kod 

 električnih ispražnjivanja, a amo ide i naš slučaj kod telefona. I tu se 

 izmjenične struje utišavaju, ali ne možda poradi otpora uzduha, nego 

 poradi elektrostatičke kapacitete dugih provoduica u uzduhu i dugih ka- 

 bela, kojoj je svagda posljedicom gubitak električne energijo poradi Jou 

 leove topline, koja se javlja u žici. Da se govor može prenositi što dalje, 

 treba utišavanje što više umanjiti. Kako utišavanje u našom slučaju u 

 prvom redu dolazi od gubitka energije Jouleovom toplinom, koja je opet 

 upravno razmjerna s kvadratom jakosti struje, moći će se utišavanje 

 dosta umanjiti, ako se gubici toplinom načine što manji. To se pak može 

 postići, ako se u provodnicu uklope na određenim mjestima u tečaj struja 

 svitci žice, koji imaju zgodne dimenzije. Ovaki će svitci znatno uvećati 



