12G 



Učinci svjetlosti iia dragulje. — C h a u m e t je u Comptes renäus 

 (sv. 134. od g. 1902.) jiriopćio resultate svojili nekih zanimljivih pokusa. 

 Zna se, da dijamant iiuorescira u Ijuhičastoj svjetlosti. Chaumet jo 

 našao, da ne daju u umjetnoj svjetlosti najživlju vatru oni dijamanti, koji 

 .su najpravilnije hrušeni, nego oni, koji u 1 j u b i c a s toj svjetlosti 

 n a j b o 1 j e fl u o r e s o i r a j u. Dijamanti, koji ne fluoresciraju, u umjet- 

 noj su svjetlosti jednostavno ljubičasti. — Žut dijamant s mnogobroj- 

 nim facetama, koji je u danjoj i u umjetnoj svjetlosti pokazivao veoma 

 karakteristične žute reJiekse, nije fiuorescirao u ljubičastoj svjetlosti, 

 nego se je sjao u vatri živoga rumenila osobito na brušenim bridovima. 

 Kad je kamen tek nekoliko minuta bio u ljubičastoj svjetlosti, boja mu 

 nije bila više žuta, nego tamno sura. Vrijednost bi mu tijem bila pala za 

 ^/-,, da nije na sreću nakon 24 sata opet sam dobio pređašnju boju. I raz- 

 lične se vrste rubina mogu dobro raspoznati po svom odnošaju spram 

 ljubičaste svjetlosti. Veoma skupocjeni rubini iz Birme fluoresciraju jako 

 i pri tom su živo crveni, dok manje vrijedni Siamski rubini samo malo 

 fluoresciraju. Ako su obje vrsti pomiješane, jirvi su u ljubičastoj svjetlosti 

 svijetli, a drugi tamni. 

 (Z. f. phys. u. chem. Unt., XV. g. 1002.) Dr. 0. Kučera. 



Petrolejska lampa, koja govori. — U zimi g. 1901. eksperimenti- 

 rali suA. BačinskiiV. Gabričevski u moskovskom sveučili.^tu 

 na Rühmkorffovu induktoi-iju. Za jedan pol im jo služio Eunsenov pla- 

 men. Opaziše mimo ino neke osobite periodične promjene vi obliku toga 

 plamena. Kad svi nedavno ponovili pokuse, pokazalo im se. da plamen 

 sastavljen metalički s jednim polom veoma jasno i čisto ponavlja ton 

 Simonova prekidača struje, sve ako se plamen i odmakne u drugvi sobu. 

 Na osnovi toga pojava sagradiše telefon s ovim rasporedom : Od oba 

 pola induktorija išle su kratke spojnice do isoliranih Bunsenovih žižaka 

 ili do jednostavnih petrolejskih lampi, pače samo do svijeća. U 

 primarni se svitak induktorija uklopi baterija zajedno s mikrofonom ude- 

 šenim za struje jake do 4 Amp. Daljina od mikrofona do plamena bila je 

 kod njihovili pokusa od prilike 30 m. Petrolejska je lampa izvrsno po- 

 navljala pjevanje, fićukanje, pače i govor. Bitan je uvjet za dobar uspjeh 

 pokusa, da budu promjene potencijala na elektrodama od plamena dosta 

 velike. J-'lamenovi pjevaju glasnije, ako jn između lampi, koje su sastav- 

 ljene s polovima, namještena žica. 

 (Phys. Zeitschr. IV. 1903.). r>v. O. Kiircra. 



Brzina svemirskih maglica. — Kako je poznato, nckretnice zaista 

 nijesu nepomična tjelesa u svemiru : kao Sto sve u svomini, tako se i 

 sunca gibaju u prostoru ; nije izuzeto ni naše Sunce zajedno sa svojom 

 cijelom obitelji. Sve nekretnice (sunca) jure velikom brzinom kroz sve 

 mir. Kuda, kako i kojim putem — to baš sada nastoji ispitivati astroiKv 

 mija. Poradi toga se gibanja nekretnica tečajem stoljeća polako mijenjaju 

 međusobni položaji nekretnica: prastare se sveze zvjezdišta po malo ras 

 kidtju No poradi gotovo neizmjerno velike daljine nekretnica od nas, ta 



