Književne obznane. 



Opažanju oborina i vodostaja u kraljevinama Hrvatskoj i Slavoniji so- 

 dine 1901. Sastavio narodno gospodarstveni odsjek kr. zeni. vlade. Zagreb. 



1902. fol. 



Već od nekoliko godina izdaje spomenuti od.sjek ovakva opažanja, 

 koja će u zgodnim prilikama biti od velike koristi. Godine 1901. bile su 

 92 onibrometrijske postaje, od kojih 22 nepotpune. Od ostalili 70^ pore 

 danili jjo aps. visini, nalazilo se 



izmed — 150m njih 42 



^, 150— 3()0„ „ 16 



„ 300—500,, „ 3 



„ 600-750 „ „ 5 



iznad 750 ,, ,, 4 



a najviša je bila na Sljemenu (935m). Redajuć ih pak po godišnjoj mno- 

 žini padalina, opažamo da je 



izmed 500— 7(X)"'^, bilo 20 postaja 



„ 750-10(Mi „ „ 26 „ 



„ 10(X)— 1250 „ „ 12 „ 



„ 1250-1500 „ „ 2 „ 



„ 1500-1750 „ „ 4 „ 



„ 1750-2000 „ „ 1 „ 



„ 2(X)0-250O „ „ 2 „ 



preko 2500 „ „ 3 „ 



Najmanja je množina padalina bila u Vinkovcima (550'%,), a najveća na 

 Fužinama (3302%,). Potvrđeno je time pravilo, da u Hrvatskoj od viso- 

 čine prama istoku padaline bivaju manje. 



Pošto je prijašnjih godina mnogo postaja bilo opskrbljeno ombro- 

 metrima od 0*1 m'' površine hvatališta, a čaša je za mjerenje odgovarala 

 takvoj od 005 m', nastalo je bilo nesporazumljenje, pak su mnogi opa- 

 žaoci ubilježili u dnevnik potpunu u mjesto raspolovljene množine pada 

 lina. Za više je postaja na taj način mnogo opažanja propalo; pak su 

 s toga učinjene pripreme, da se sve postaje opskrbe ombrometrima od 

 0-05 m". 



Kad bi posmatranja svih 70 potpunih postaja bila bez prigovora 

 ipak bi taj broj bio premalen za prosuđivanje prilika oborinskih u Hr- 

 vatskoj. Pošto Hrvatska obuhvata površinu okruglo od 42.500 km ', dolazi 

 1 postaja na 607 km^. Uzmemo li obzir na raznoličnu orografiju i klimu, 



