137 



Bulgaricoe", razlikuju se od Tillefcia Lolu Auersw. jedino većim i svje 

 tlijiin sporaiua ; 3. Doassansia Peplidis Bub. (na Peplis alternilolia M. 

 B. između Naskova i Naskovskih toplica u Bugarskoj. Bilina hranilica 

 te nove vrste bijaše do sada poznata samo iz Azije i Južne Rusije). 



Vrijedno je još spomenuti, da autor drži, da je od C. Massalonga 

 na Knautia arvensis nađena Ramularia Succisae var. Knautiae posebna 

 vrsta, pa ju po tome okrstio Ramularia Knautiae (C. Mass.) Bub. Ta je 

 gljiva od autora i Kabàta češće i u Ceskoj nađena. 



Aurei Foreiibaeìoer. 



(iudišnje i/vješće zagrebačkog iiietoorološkog opservatorija /a god. 1J)!)1. 



God. I. (Jahrbuch des meteorologischen Observatoriums in Zagreb für 



das Jahr ltK)l. Jahrg. I ). Zagreb 1902. Naklada kr. hrv. slav. dalin. ze 



maljske vlade, odjela za bogoštovlje i nastavu. — U velikom kvartu 



XIX + 87 + 50 strana. 



Uviđajući potrebu što intensivnijega meteorološkog i klimatološkog 

 proučavanja Hrvatske i Slavonije povjerila je kr. zemaljska vlada u Za 

 grebu predstojniku meteorološkoga opservatorija u Zagrebu profesoru 

 dr. Andriji M o h o r o v i č i ć u g. lUOl. zadaću, da ui-edi prema potrebi 

 nove postaje i preuredi meteorološku službu u Hrvatskoj i Slavoniji, 

 odobrivši sve predloge njegove i dozvolivši nužnu svotu, da se izvrši to 

 preuređenje. Kako bi se motrenje i nadzor svih postaja u zemlji jedin- 

 stveno uredilo, prihvatio se je dr. M o h o r o v i č i ć velikoga i teškoga 

 posla, da preuredi postaje H. reda, koje su već bile u zemlji, da popuni 

 mrežu prema potrebi postajama 11. i 111. reda i da pregovara s kr. ug. 

 meteorološkom centralom o predali starih postaja pod upravu Zagre 

 bačkoga opservatorija Osim toga preuzeo je Zagrebački meteorološki 

 opservatorij nadziranje, izradbu materijala i publikaciju bilježaka svih 

 ombrometričkih postaja unuti'ašnjega odjela kr. zemaljske vlade. Tako je 

 trudom i nastojanjem dr. M o h o r o v i či ć a, a potporom kr. zemaljske 

 vlade Hrvatska od početka 20. vijeka dobila svoj centralni meteo 

 rološki zavod, a to je naučan institut velike vrijednosti, koji će 

 donijeti i velike praktične koristi, ako bude imao dosta stručnih sila i 

 sredstava, da motrenja izradi prema zahtjevu nauke i na vrijeme. 



Pred nama je prva publikacija toga centralnoga opservatorija : go- 

 dišnje izvješće za g. 1901., koja mu je svakako na čast. 



U „u vodu" se ističu principi za preuređenje čitave mreže : 1. 

 Zagrebački opservatorij treba kao osnovni institut popuniti najboljim in- 

 strumentima ; 2. Sljeme, jednu postaju u Primorju, jednu u Lici i jednu 

 u Podravini treba snabdjeti instrumentima, koji registriraju motrenja ; 

 3. treba urediti oko 20 postaja drugoga reda u jednakim daljinama ; 4. 

 između postaja 11. reda treba urediti oko 10 po«taja IH. reda; 5. treba 

 preurediti preuzete ombrometričke postaje (postaje IV. reda) i na važnim 

 mjestima prema potrebi urediti nove i G. treba nejednolični i gdjegdje 

 loši instrumentalni materijal po malo zamijenjivati jednoličnim i boljim. 

 Na dlanu je za svakoga stručnjaka, da će na osnovi ovoga programa, 

 kad se dosljedno i općeno izvede. Hrvatska imati meteorološku mrežu i 



