139 



Lepoglavii, MiLrovica, Osijek gornji grad, Otočac, Požega, Rakovac. Senj. 

 Sljeme, Udbina, Virovitica, Vrbovsko, Zagreb: postaja i[. i 111. i Županja. 

 — Treći odsječak uvoda raspravlja o ispoređivanju barometara. O.sim sifo- 

 ni enutoga barometru Fortin-Kapellerova br. 807, ima centralni zavod još 

 Wild Fuessov barometar br. 3(Jä., koji je od g. 1901. normalni barometar 

 našega centralnoga opservatorija, pa se s ujim isporeduju svi barometri 

 toga zavoda. U srpnju godine 18i)4. isporedio je dr. Mohorovičić oba 

 barometra naše centrale s normalnim barometrom Bečkoga centralnoga 

 zavoda s pomoću triju barometara. Izlazi, da je status barometra Wild 

 Fuessova br. 365. jednak statusu Bečkoga normalnoga barometra. — Kud 

 preuzetih postaja IV. reda za mjerenje kiše određeno je, da od 1. lipnja 

 g. 1901. mjere oborinu u 71' u jutro bilježeći ih za onaj dan, kada su 

 mjerene. 



Šteta je, da u uvodu nije ništa spomenuto o pravnom i naučnom 

 odnošaju novoga hrvatskoga centralnoga zavoda spram kr. ugarskoga 

 centralnoga zavoda u Budapešti i c. kr. austrijskoga centralnoga zavoda 

 u Beču. 



Sam je sadržaj ovoga godišnjaka razdijeljen u tri dijela, a od 

 tih ima treći dio posebnu paginaciju. U prvom su dijelu „meteorološka 

 motrenja i bilješke autograličkih instrumenata na opservatoriju u Za 

 grebu i dnevna motrenja na Sljemenu u g. 1901. (str. 1 — 74.). Tu je za 

 svaki mjesec g. 1901. naJ2)rije mjesečni prijegled terminskih opažanja 

 (71', 21', 9I1) po običajnoj shemi i to za opservatorij u Zagrebu i za planinsku 

 kuću na Sljemenu. Onda dolaze autografijske bilješke na centralnom 

 opserva.toriju (na (iriču) o uzdušnom tlaku, o temperaturi uzduha '), o 

 smjeru i brzini vjetra, o relativnoj vlagi i napokon o oborini, sve za svaki 

 od 24 sata svakoga dana. Napokon su zabilježene i satne bilješke termo- 

 grafa, namještenih u botaničkom vrtu i na Josipovcu u Zagrebu za svaki 

 sat (Zagreb : postaje druga i treća) i kako je dugo Sunce sjalo po bi- 

 lješkama Jordanova instrumenta. Ovaj će dio dalje izlaziti u mjesečnim 

 sveščićima, u kojima će biti i terminska opažanja nekih drugih postaja. 



U drugom su dijelu (str. 75. --87.) godišnji prijegledi motrenja na 

 opservatorijvi u Zagreba i na postajama II. i III. reda prema poznatoj 

 internacijonalnoj shemi. Na kraju su toga dijela rezultati bilježaka auto 

 grahčkih instrumenata na centralnom opservatoriju u godišnjem prijeglcdu 

 poredani po mjesecima i satima dana za godinu 1901. Tu će čitatelj naći 

 1. za centralni opservatorij : tlak uzduha, temperaturu uzduhu, relativnu 

 vlagu u " ,) , množinvi oborine u pojedinim satima dana, broj sati s obo 

 riuom, brzinu vjetra, popi'ječne brzine vjetrova u pojedinim satima dana, 

 koliko je puta duvao određen vjetar u određenom satu dana, broj sati 

 sa suncem (= Dauer des Sonnenscheins in Stunden), poprječne brzine 

 pojedinih vjetrova, koliko je sati duvao određeni vjetar, onda ekstreme 

 za tlak uzduha, temperaturu uzduha, relativnu vlagu, oborinu i brzinu 



') U publikaciji se upotrebljava svagda riječ „zrak". Držim, da 

 bismo morali vizeti za to riječ „uz duh". Isporedi što sam rekao o tom 

 u svojoj knjizi „Vrieme" (Zagreb 1897.) na strani 3. 



