140 



vjetra ; 2. za kr. botanički vrt ii Zagrebu temperaturu \iziluha i o. za 

 Josipovac u Zagrebu također temperaturu uzduha. 



U trećem s vx dijelu napokon obrađena motrenja ol)orina od 

 [f2 kišomjerne ])0.staje. koje su na čelu altabctskim rodom nabrojene i koje 

 su razasute po čitavoj Hrvatskoj i Slavoniji. U godini 1901. uređene su 

 nove kišomjerne postaje u Vrbovskom, Plješivici, Vivodini i ({arešnici. 



Preporučanio ovu znamenitu publikaciju osobitoj pažnji i studiju 

 svima, koji se zanimaju za pojave u uzduliu. 



Dr. O. Knčcra. 



Die Buša '). Eine Studie über das in den Konìiarreiclien Kroatien und Sia- 



vonien lieiinisclie Rind. Mit sechs Tafeln und einer Karte von Dr. pliil. 



Otto Franges, Professor an der kgl. Forstakadeniie in Agram. Agram 



Druck von C. Albrecht (Jos. Wittasek) 1903. 



Ova doktorska disertacija ima 140 strane, životojiis jìisfa i kazalo 

 sadržaja. Dijeli se u 4 poglavlju. 



I. poglavlje. „D as V e r b r o i t u n g s ( ! e b i e t der Busa, seine 

 n a t Ü r 1 i e li e n un d w i r t s c li a f 1 1 i c h e n V e r h il 1 t n i s s e" svr 

 šava sa stranom 42. Tu saznajemo ininio ino, da buša sačinjava u župani 

 jama ličko krbavskoj i modrušUo riječkoj te u nekim kotarima županije 

 zagrebačke i požeške gotovo svu množinu goveda (bar 92" „). Pisac raz 

 laže klimatske i biljevne naše prilike, kulturno povjesne i gospodarske 

 odnošaje. 



II. poglavlje. „D ie Stellung der Buša im zoologischen 

 System, speziell dos Genus „B o s" ; strana 42 — 93. U ovom 

 čisto zoološkom ])oglavlju navodi jiisac literaturu za ovo područje, daje 

 opis buše (koža, dlaka, sluznice, rogovi, papci), opisuje izvanji oblik 

 (glava, vrat, prsa, hrbat, rep, lopatice, prednje i stražnje noge), razlaže 

 potankosti kostura navlastito lubanje. Tekst zgodno dopunjuju ta 

 blice i fotografičke slike. Jedna tablica ima mjerenja o dimenzijama 

 glave, rogova i tijela na 28 živih buša, druga tablica ima apsolutne i 

 relativne izmjere lubanja za 10 buša isporedcne s mjerama drugih pas- 

 mina; lubanju jedno buše dobio je na dar naš narodni zoološki muzej 

 od g. pisca; posebna tablica prikazuje dimenzije jiojedinih kostiju u 

 kosturu iiuše, a slike pokazuju nam nekoliko buša in toto, lubanju buše 

 u različnom položaju i cijeli kostur buše. Pisac kazuje rezultate ovoga 

 mučno sabranog poglavlja u ovo četiri rečenico: 



I. Nije ispravno, da buša pripada stepnom govedu. 

 II. Po izvanjem obliku, po boji, a po gotovo j)0 kosturu pripada 

 buša k hrpi kratkorogoga goveda. 



JII. Odnošaji spram prvobitnoga kratkorogoga goveda jjrehisto 

 ričkoga čovjeka, spram krave tresetišta (Tort'kuh) tako su tijesni, da se 

 buša ima u/.eti za recentan oblik brachycernoga goveda iz dobo sojenica. 



') „Buša" zove se pasmina goveda, malena, zb«jona, za razliku od 

 drugih pasmina. 



