172 



procesi sbivaju po ekvivalentima. Kad smo saznali izlučenu te- 

 žinu bakra u voltametru, onda smo tu težinu trebali sa prije 

 određenim stermoelektiičnim ekvivalentom ep == 790-68 pomnožiti, 

 da dobijemo u elementu razvijenu toplinu. Težina bakra izluče - 

 noga na bakrenoj ploči bijaše na analitičkoj tezulji mjerena. Ista 

 je tezulja pokazivala s konjićem još 5 miligrama, a ja sam za 

 bolju sigurnost upotrijebio način obrtanja (Umkehrmethode — 

 Kohlrausch Leitfaden der praktischen Physik 27.), kojom sam još 

 O'l miligrama točno odrediti mogao. 



4. Kada je sve tako određeno i priređeno bilo, mogao sam 

 na same pokuse prijeći ; najprvo sam načinio jedan predbježni 

 niz pokusa, koji je dao ovaj resultat izlučenog bakra za duljine 

 reostata od 10 do 10 dem. uvrštene u strujište 

 iž=0 123 45 67 8 9 10 dee. 



((( = (I-71ÓU, 0-4023, ;i-2740. 0-2005, 0-165H, 0-1456. 0-1-222, 0-1005. 0-0!97, 0aS82. 0-743 grm. 



jR znači uvrštenu duljinu reostata, a Q znači težinu izlu- 

 čunoga bakra u gramima. Sada možemo izračunati u elementu 

 razvijenu toplinu za pojedine stacije uvrštenoga reostata, ako, kako 

 već rekosmo, izlučenu težinu bakra s ekvivalentom ep pomnožimo, 

 a to će biti 

 iž=0 1 2 3 4 5 67 8 9 10 



W — 517-08, 318-0'.i, 216-ti4 162-11, 130-'.I3, 115-12, ^«-02-2, 83-416, 78-831, 69-738, 58-717 grmci. 



i? = znači kratki spoj elementa, u kom je kratkom de- 

 belom žicom bio samo voltametar uvršten, i taj ođnošaj uzimamo 

 za početni, dočim onaj, u kom je u strujište uvršteno osim vol- 

 tametra i 10 dijelova reostata, zovemo konačnim odnošajem. Sada 

 nam treba tražiti svezu između ova dva odnošaja. 



Ja sam najprvo sveo za svaku staciju reostata toplinu u 

 elementu razvijenu na istu množinu, koja se razvije pri početnom 

 stanju i? = 0. Uzmemo li na um. da se u elementu kemijski učinci, 

 izuzevši male promjene poradi nečistoće ludžbenih sastavina, isto- 

 ličnom brzinom razvijaju, možemo vrijeme naći, koje treba da 

 se na svakoj staciji razvije ista toplina kao i na početnom stanju, 

 ako toplinu za iž = 0, koja po pokusima iznosi 51708 grci. s to- 

 plinom na pojedinim stacijama dijelimo. Za naše pokuse bila je 

 jedinica vremena jedan sat. Po tom dobivamo za pojedine sta- 

 cije ova vremena T. 

 E = 12 3 4 5 6 7 8 9 10 



r= 1.000, 1.62.55, 2.38tJ7, 3.1824, 3.74vt2, 4.4916. 5.3.517, t;li»88, (;-r>5y4, 74184, 87'jy siili. 



