178 



plina prvobitni uzrok, dočim je elektriciteta poradi ustroja elektro- 

 tvora samo posljedica toga, dakle se i pretvara ludžbena toplina 

 u elektricitetu, a kada se struja prekine, pretvori se elektriciteta 

 u obliku užarene iskre u toplinu. Iz toga izlazi, da spojna žica 

 u strujištu nije otpor za elektricitetu već za ludžben-i procese 

 u elektrotvoru, koji iz efektivnog stanja prelaze u pasivno, kano 

 željezo u Galanovu članku i drugi. Po tom možemo reći, da 

 spojna žica u strujištu pretvara luđžbene učinke elektrotvora u 

 elektricitetu, i to po svojoj kovnoj specifičnoj naravi, tako da 

 koeficijent elektricitetnog odvoda možemo smatrati koeficijentom 

 pretvaranja. U tom smislu karakterizira naš koeficijent ß svaku 

 kovinu za se. 



9. Da vidimo iz jednadžbe VI, kakva bi svojstva ta jakost 

 struje još imala, uzet ćemo najprvo, da vidimo u kakvom od- 

 nošaju stoji jakost struje s površinom prosjeka, po tom ćemo 

 jednadžbu VI. ovako pisati 



1 = ^— r VIII.) 



wßX H- - 

 V 



Od ovud izlazi, da / jakost struje sa p površinom prosjeka 



1 

 po malo raste, jer slomak - je od veoma malog upliva na 



članak n X ß, osobito ako je strujište dugačko, a po tom n veliki 

 broj. 



Puno znamenitije će biti pak pitanje, kako dugačko stru- 

 jište u obće imamo napraviti, da nam je jakost struje slabija za 



1 

 \, \ . . . . — nego li u prvobitnom stanju, ako žica ostane ista. 



Recimo, da tražimo duljinu strujišta, za koje ima biti jakost 



struje — /od jur postojeće jakosti struje I. Recimo, da za tu 



1 

 jakost moramo strujište za x produljiti, tako će biti — / 



V 1 



za prvobitnu iakost iest I =^ —^ — , — , ili / = 



^ ■^ *' n^ -\- 1 m 



\ TP TP 



poradi toga — — ;: — ,- ,- = — ^ j- a od ovud izlazi napokon 



^ ® m wß 4- 1 xß H- 1 ^ 



, m — 1 . . 



X = m. n -\- ö~~ ..... IX.) 



H 



