227 



mu je po prilici rektascenzija 14^ 45™-, a deklinacija 68 "30'. 

 Jezgra nije intensivne svjetlosti, i pokazuje se nekompaktna, a 

 griva je nalik gustoj svjetlucavoj maglici, te okružuje poput 

 aureole jezgru i prelazeći prama istoku u mali repić, dug od 

 prilike 30'. Repić nije izrazitih kontura, nego mu se postepeno 

 gubi njegov sjaj, koji je takodjer veoma maglovit u tmini. Prama 

 sredini svojoj širi se taj repić, a tu kao da se naglo sužuje, i 

 onda opet proširuje t. j. čini se, kao da je zubat. Coma pod 

 jezgrom nije osobito zgusnuta, nego više jednolična. Cijeli se 

 komet vidi prostim okom nešto veći, nego li zvijezda prvoga 

 reda, ako bi se uzelo, da je zavita u maglicu i poradi toga 

 oslabljena sjaja. 



23. srpanj 1908. Doba: 10^ u večer sr. evr. vr. Vzduh 4. 

 Danas sam se bojao, da mi oblaci ne zastru nebo, pa sam motrio, 

 ne kao jučer uli, već u 10^^ na večer. Od jučer do danas po- 

 maknuo se komet baš na granicu Maloga Medvjeda i Zmaja. Na- 

 lazi se od prilike 1^50' sjeverno od zvijezde a u Zmaju, a ispod 

 pravca a Zmaj i ß Mali Medvjed. Rektascenzija i deklinacija su 

 mu od prilike 14^^ 5"^ te 66*^ 50'. Jezgra i griva nešto slabije 

 svjetlosti nego jučer. Zubatosti u sredini repa neopažam. Ostalo 

 kao jučer. 



24. srpanj 1903. Doba: 10'' u večer sr. evr. vr. Usduh 4. 

 Od prilike na 65*^ 30', na istok od zvijezde a u Zmaju, vidimo 

 tri zvjezdice. Prva je petoga reda, a druge su dvije šestoga. 

 Pod onim dvjema zvjezdicama šestoga reda danas je Borellyjev 

 komet, tako te čini s tim dvjema zvjezdicama pravokutan trokut, 

 kojemu je hipotenuza pravac, koji sastavlja te dvije zvjezdice. 



Rektascenzija i deklinacija su mu od prilike 13'' 30°^ te 

 64" 50'. Ostalo kao 23. srpnja t. g. 



25. srpanj 1903. Doba: 10'^ u večer sr. evr. vr. Uzduli 3. 

 Komet je opet na granici dvaju zvjezdišta, no ovaj put na gra- 

 nici Zmaja i Velikoga Medvjeda. Sastavimo li s (Alioth) u Veli- 

 kom Medvjedu sa polarnom zvijezdom, proći će taj pravac iz- 

 medju tri zvijezde petoga reda u Zmaju, koje čine mali trokut, 

 te su u atlasu označene brojevima 7, 8 i 9. Povučemo li nadalje 

 pravac od zvijezde 7 preko 8, ići će on nešto malo iznad dviju 

 zvjezdica šestoga reda, a u sitnom razmaku iznad druge tih 

 dviju zvijezda 6, reda danas je komet. Rektascenzija i deklina- 

 cija su mu od prilike: 13'' IO"' i 63*^ 25'. Jezgra, griva i rep još 



