396 



su u toliko jednostavni, što tu nalazimo iz mezozoičke dobe samo trfa- 

 dičke naslage^ a iz kenozoičke dobe tercijar i kvarter. 



Dolnjem triasu i to verfenskim slojevima pripadaju neki zelenkasti 

 vapnenci i tinjčasti škriljevi. Srednjem odjelu triasa jiriljrajaju se tamni 

 dolomiti, crni i sivi pločasti vapnenci, razni škriljevi i enkrinitni vap 

 nenci. Taj srednji odio triasa pripada grupi Ijmturnog rapnetica, a poja- 

 vljuje se pretežno u najdublje erodiranim čestima Ravne gore i to na 

 periferiji te u višim čestima vrlo strma položaja. Najvažnije udo tih na- 

 slaga je sivi enkrinitni vapnenac istočno od Dol. Višnjice. U njemu ima 

 časka i držala osim od Encrinus lilUformis i od inih vrsti Encrinita. 



Gornji trias razvijen je u obliku svjetlo sivih dolomita i bijelili 

 lialstätskih vapnenaca 



Tercijarne taložine zapremaju najpretežniju čest upitnog terena. Sta- 

 rijem morsJiom miocenu pripadaju mrki zelenkasti pršinasti pješčenjaci ma- 

 celjski, konglomerati i jiješčenjaci raznog zrna te prhki pjeskuljasti lapori; 

 Okamina ima tu malo; u pješčenjaku maceljskom našao se l'ectoi Eeussi. 

 a u konglomeratima i prhkim laporima oštri(jn i slabo sačuvanili Ga- 

 stropoda. 



Taj morski miocen više puta je boran i dubokim paraklazama raz- 

 maknut, te je na ovima došlo do erupcije andesita. Nadalje nalazimo tu 

 gornji morski miocen (lithotamnijski vapnenac) kao tipičnu obalnu tvo- 

 rinu, koja mjestimice prelazi u laporaste pjeskovite taložine, koje odgova- 

 raju t. ZV, „badenskoj glini-'. Sarmatske naslage (brakične) prekrivene su 

 u opsegu karte plioncenskim taložinama, u kojima ima mjestimice lignita. 

 Kvarter razvijen je kao riječni diluvij i prapor. 



Nakon opisa tektonskih prilika Ravne gore slijedi opis eruptivnih 

 i koristnih kami i ruda. 



Naučna literatura lirvatska dobiva tim djelo velike naučno i jn-ak- 

 tično vrijednosti, koje se samo po sebi preporučuje. 



F. Kocli. 



