121 



Tlak uzduha raste, kako se iz poprečnih vrijednosti poje- 

 dinih pojasa vidi, u nutrini brže, prema srednjem pojasu nešto 

 sporije, a prema rubu opet nešto brže. Kako su gradijenti kod 

 anticiklona slabiji, mijenja se i tlak uzduha od dana na dan 

 polaganije. Od srednjega pojasa prema rubu postaje promjena 

 jača, jer je gradijent prema području susjednih ciklona veći. U 

 sektorima W do N pada tlak uzduha, dok u ostahma raste. 

 Najbrže raste u SE, najbrže pada u NW. 



XXII. Brzina vjetra u barometričkom maksimumu (m po sek., 



8'^ a. m.). 



I. II. 3-2 20* 4-6 3-8 2-6* 6-7 2-8 4-0 3-5 



III.— V. 5-0 4-9 5-4 5-7 2-6* 31 3-8 4-7 46 



cijelo polje 3 7 3-9 5-1 4-8 2-6* 49 3-3 4-5 4-1 



Brzina vjetra raste s udaljenošću od sredine prema rubu 

 anticiklona spočetka brže, a onda polaganije. Veće su brzine, ana- 

 logno bržem dizanju tlaka uzduha, u sektorima E i SE, manje 

 u S do W. Najveća je brzina u E, najmanja u S. 



U Swinemünde su ekstremne vrijednosti brzina u S odn. u 

 NW. Upsala ima (poprečna vrijednost od 8 i 10^^ a. m. i od 

 pojasa E i F) najveću brzinu vjetra u N i NW, najmanju u E. 

 Thorshavn (pojas D do F) u NW odnosno E. Beč (pojas E i F) 

 u NE odnosno SW. U Beču je nadalje brzina vjetra iznad svoje 

 poprečne vrijednosti (5'7 m po sek.) u sektorima NE do SE. U 

 St. Louisu je brzina nešto nepravilnije razdijeljena, a poprečna 

 je vrijednost nešto niža. 



