Opažanje planeta Marsa u opozieiji od g. 1903. 



Planet Mars bio je prošle godine 1903. dne 29. marta u 

 opoziciji sa Suncem, dakle u položaju najzgodnijem za motrenje 

 sa Zemlje, jer je u to doba čitava polovina ploče rasvijetljena, 

 jer u ponoći prolazi kroz meridijan i jer je u to doba Zemlji 

 najbliži — ovaj put 95 milijuna km, pak mu je prema tomu 

 i prividni polumjer najveći — ovaj put = 14"6". Budući da je 

 Mars u to doba bio u zvjezdištu Djevice, dakle blizu ekvatoru, 

 dizao se je u našim krajevima dosta visoko nad horizont, da se 

 može s uspjehom motriti, makar da nije bio u najmanjoj daljini 

 od Zemlje, koju u opće može imati {^^ 56 milijuna km). Ovu 

 sam priliku upotrijebio, da odem na nekoliko dana u Mali Lošinj, 

 ne bih li uhvatio koju -vedru i dobru večer, da u jednu ruku 

 motrim Marsa na privatnoj zvjezdarnici gospođe Manore, kojoj 

 je ravnatelj g. Spir. Gopčević (Leo Brenner), a u drugu, 

 da se upoznam s njegovim izvrsnim durbinom, koji je u posljednjem 

 deceniju 19. stoljeća izišao po čitavu svijetu na vanredan glas 

 po istraživanjima o Jupiteru, Marsu, Veneri i Mjesecu, što ih je 

 s njime izveo g. Gopčević. Taj se durbin danas računa među 

 najbolje na svijetu, makar da ne ide u red velikih durbina. 



Imao sam nekoliko vedrih večeri, navlastito dne 1. i 4. aprila, 

 premda uzduh nije ni jedan put bio bolji od 3 — 4. 



Tvorbe su na Marsu veoma nježne naravi, pak je neuvježbano 

 oko moje u prvi mah malo vidjelo na ploči. Tek nakon neke 

 vježbe moglo je da opazi najprije tamnije pjege, a još kasnije nježne 

 tamne crte — glasovite kanale. Dne 4. aprila već je oko bilo 

 toliko uvježbano, da sam nakon dužega motrenja mogao pri- 

 stupiti tomu, da olovkom skiciram, što vidim na ploči Marsa. 

 Prijatelj Brenner motrio je također i naslikao nezavisno od 

 mene, što on vidi. 



Dne 4. travnja u 9^^ na večer vidio se dio površine Marsa 

 između 80" zapadne i 50" istočne širine, dakle u svemu nekih 



