1^6 



130° dužine. Kako je sjeverni pol Marsa (donji) bio obrnut Zemlji, 

 bila je od prilike širina -f-20*^ u sredini ploče, pak sam od sje- 

 verne polutke vidio od prilike do 80*^ sjeverne širine, a od južne 

 samo do nekih 40** širine. 



Kako sam ja tvorbe vidio i na mjestu skicirao, pokazuje 

 ovdje priložena slika, koliko to može da pokaže reprodukcija. 



Mars 



dne 4. travnja 1903. u 9li— lOii p. m. Uzduh 3—4 ; refraktor od 7" zvjez- 

 darnice u Malom Lošinju (vlastništvo Brennera). Uvećanje = 242. Prividni 



polumjer = 14'6". 



Poznavajući topografiju Marsa po kartama mogao sam još 

 iste večeri neke najvažnije objekte identificirati, ostalo smo 

 Brenner i ja učinili tek kasnije. Taj je posao sada izvršen pa je 

 u časopisu „Astronomische Rundschau" br. 53 i 54. od 26. 

 ožujka 0. g. Brenner publicirao sva svoja opažanja Marsa u 

 opoziciji g. 1903. i pri tom se obazro i na moja opažanja (Astr. 

 Rundschau Bd. VI. str. 74.— 81.) od 1. i 4. aprila. 



Ispoređivanje s kartama Marsa, pa i s najnovijom od 

 Flammariona i Antoniadija pokazalo je, da smo nas 

 dvojica dne 4. aprila 1903. uz neke poznate kanale vidjeU i 

 jedan novi kanal, kojemu je Brenner dao ime „Ister''. ^) 

 Ova mi je činjenica povod, da i ja ovdje iznesem svoje opažanje 

 Marsa od 4. aprila 1903. to više, što se moja crtnja načinjena 



1) Isp. Astr. Rundschau, VI. str. 77. 



