14G 



Dušik u 100 gr. vina. 



Budući da su sva ova vina naravna i be 

 kovih primjesa, to se Weigerte va tvrdnja ne 

 nikako prenijeti na hrvatska vina. 



z i ka- 

 ni o ž e 



U radnju sam uzeo i vina iz vinograda kr. višega gospo- 

 darskoga učilišta u Križevcima, premda su ista priređena bila u 

 drugu svrhu. Graševine su priređene djelom iz zrelog, djelom 

 iz gnjilog grožđa, te su njeke sterilizirane (posije toga dodane 

 su čiste gljivice) ili nisu ; a druge su uz to filtrirane itd., kako 

 to već iz opaske n.zabiremo. Ova vina provrijela su u staklenim 

 bocama od dvije litre, koje su bile zatvorene zgodnim vrelnja- 

 čama. Iz radova Macha i Portelle-a (Über den Gehalt an stick- 

 stoffhaltigen Substanzen in Trauben aus dem Anstaltsgute in 

 St. Michele, u XXXVI. svesku „Die landwirtschaflichen Versuchs- 

 stationen". Str. 373.) vidi se, da imade najviše dušika u moštu 

 iz kožurica, onda u onom iz peteljaka, a najmanje u moštu, koj 

 otiče, t. j. u t. ZV. liti. Ne ima sumnje, da će dakle biti najviše 

 dušika u onome vinu, koje je provrijelo na peteljkama i kožu- 

 ricama, t. j. na tropu. To vidimo i iz naših analiza; vino, koje 

 je ležalo nekoliko dana na tropu, kao i ono od peteljaka ima 

 mnogo više dušika nego li ono, koje je, čim je pripravljeno iz 

 grožđa, odmah filtrirano. 



I VVeigertove filtrirane vrsti imale su uvijek manje dušika 

 od nefiltriranili. Zračenje šire za vrijenja utječe također jako 



