177 



rijenjene predsude, da ne bismo imali snage, nje se otresti. Tko 

 da danas udari pravu cijenu ovomu dragocjenomu novomu oružju 

 čovjekova duha, stečenomu po astronomiji? 



Stari su još vjerovali, da je sve stvoreno — za čovjeka, 

 Ova iluzija kao da je jako žilava, jer evo na početku dvadesetoga 

 vijeka ozbiljno nju brani nitko manji nego zoolog Wallace, jedan 

 od suosnivača Darwinove teorije. Ipak treba da se je otresemo, 

 jer bismo ostali do vijeka kratkovidni stvorovi, nesposobni da 

 vidimo istinu. Želiš li pojmiti prirodu, treba da u neku ruku 

 izađeš sam iz sebe, pak da ju razmatraš s više točaka različnih 

 stajališta; ne učiniš li toga, poznat ćeš joj samo jednu stranu. 



Tko nas je riješio zlosretne antropocentrične iluzije? Očito 

 oni prvaci, koji nam pokazaše, da Zemlja nije drugo, nego jedan 

 od najmanjih planeta u sunčanom sustavu i da taj čitavi sustav 

 sam nije drugo, nego jedna točka, koja se ne može ni opaziti u 

 beskrajnom prostoru zvjezdanoga svemira. 



U isti nas je mah astronomija naučila, da se ne strašimo 

 velikih brojeva, a to je bilo nužno ne samo u ispitivanju neba, 

 nego gotovo još više u težnji, da pravo spoznamo Zemlju. Danas 

 nam se to čini lako, kad smo prebrdili prvu zapreku, ali to čo- 

 vjekovu duhu nekoć nije bilo tako lako, kako se nama danas 

 čini. Uzmite, da je netko staromu Grku rekao, da crvena svjetlost 

 u sekundi titra 400 bilijuna puta. On bi to držao za toliku buda- 

 laštinu, da se ne bi ni dao na to ispitivati ju. Danas nam se ni 

 jedna hipoteza ne će činiti absurdnom poradi toga, što od nas 

 ište, da pomišljamo predmete mnogo veće ih mnogo manje, nego 

 što nam ih mogu naša osjetila pokazati; mi danas pače ni ne ra- 

 zumijemo onake skrupule naših predšasnika, koje su ih u tom 

 zapriječile, da otkriju ' neke istine samo poradi toga, što ih je 

 bilo strah velikih brojeva! A zašto nas danas nije strah? 



Jer smo vidjeli, kako se je uvećavalo nebo i kako se još 

 sveudilj uvećava, jer znamo, da je Sunce od Zemlje daleko 150 

 milijuna kilometara, a daljina najbližih susjeda našega Sunca da 

 nadmašuje ta daljinu nekoliko stotina hiljada puta. Naučeni gle- 

 dati, što je neizmjerno veliko, naučili smo se duševnim okom 

 gledati i neizmjerno maleno : naučili smo se izoštrenim okom 

 gledati istini hcem u lice, njezin nas sjaj već ne zablještava ! 



Nijesam li imao pravo, kad sam rekao, da je astronomija 

 učinila dušu našu sposobnom, da shvati prirodu? Nije li istina, 



12 



