2Ó8 



nje treba stvoriti ispred prve grupe nultu grupu i tim je već izrečena 

 njihova inulctivnost. No ako pristaju u sistem, morali bi imati manje 

 atomske težine od elemenata, koji stoje u }>rroj grupi a ti su Li, Nii, K, 

 Rb i Cs, ali veće od elemenata VII. grupe u preSašiijcm redu, a ti su 

 halogeni F, Cl, Jir, I, a to se je sjajno potvrdilo ; potvrđuje to ova 

 tablica : 



U priloženoj tablici složeni su kemijski elementi prijegledno po 

 grupama (vertikalni stupci) i redovima (borizontalno). a uz to su parni i 

 neparni redovi razlučeni po mjestu u svojoj grupi. 



(Priložena tablica kern. elem. poredanih po per. sustavu). 



Kako je sada dokazano, da ispred stare I. grupe, kojoj pripada 

 A^odik zaista eksistira nulta grupa, u kojoj elementi imaju manje atomske 

 težine od elemenata I. grupe, ne da se više nijekati eksistencija ele- 

 menata, koji su još lakši od vodika. Tako bi element morao prije svega 

 biti u prvom redu nulte grupe. Mendeljejev ga označuje slovom i/. Ispo- 

 redujući omjere atomskih težina po dvaju elemenata iste grupe ali 

 susjednih redova, nalazimo zanimljiv zakon. Počnimo n. pr. kod klora 

 u VII. grupi, pak dobivamo : 



Grupa VII. 67 ; F = 1-86 : 1 Grupa III. Al: ^ = 245 : 1 



Grupa VI. S : = 2 : 1 Grupa II. M(/ : Be = 2-67 : 1 



Grupa V. P : N = 221 : 1 Grupa I. ^Vrt ; Li = 3-28 : 1 



Grupa IV. Si: C = 2-37 : 1 Grupa Ne : Ile = 4-98 : 1 



Izbija dakle zakon : Kod prelaženja na niže grupe i redove tnj omjer 

 jasno i prilično prarilno raste u istoj mjeri, u kojoj se atomske težine 

 umanjuju. 



Zakon se potvrđuje, ako se započne i kod viših redova. Tako je 

 n. pr. omjer Ce : Sn = 140 : 119 ^= 1-18 : 1. 



No iz gornjega prijegleda izlazi i to, da omjer najbrže raste kod 

 grupa I. i 0. Po tom smijemo zaključiti, da će omjer He : y biti mnogo 

 veći od omjera Li : II, koji je = 6-97 : 1. Mendeljejev uzima, da je 

 = 10 : 1, ali je vjerojatno, da će još veći biti. Kako je atomska težina 

 helija = 4, ne će atomska težina hipotetičnoga elementa // biti nikako 

 veća od 4 : 10 = 0-4, vjerojatno još manja od Ü'4. Mendeljejev sluti, da 

 bi taj analogon helija mogao biti imaginarni elemenat koronium, koji se 

 je u spektru sunčane korone iznad vodikova spektra, dakle dalje od 

 površine Sunca već g. 18G9. Youngii i Harkneasit nezavisno odao svijetlo 

 zelenom crtom X =^ 53P7 |j.[ì.. Zna se, da je i helij karakteriziran bio u 

 Suncu jednom svijetlom žutom crtom X = 587 fj.|A. I u toj jednostavnosti 



