210 



spektra leži neka garancija za to, da i onaj spektar pripada plinu lakšemu 

 od vodika, koji je sličan heliju, pak bi u periodičnom sustavu pripadao 

 u nultu grupu. Za elemente u grupi argona izlazi, iz omjera obiju 

 specifičnih toplina, da njihovi molekuli sastoje samo od jednoga atoma, 

 dakle bi i gustoća hipotetičnoga elementa y spram vodika (= 1) bila 02. 

 Po kinetičnoj teoriji plinova izlazi iz toga dalje, da se molekuli toga 

 plina gibaju 224 puta večom brzinom, nego molekuli vodika. No ako su 

 već brzine vodikovih i helijevih molekula tolike, da se mogu oteti sferi 

 zemaljskoga privlačenja, jasno je, da će se plin y, koji je najmanje 5 puta 

 tanji od vodika moći držati samo u atmosferi tako ogromnoga tijela, 

 kao što je Sunce. No ni taj plin y (koronium ili koji drugi plin gustoće 

 0'2) ne može da bude „svemirski eter", jer mu je gustoća još uvijek 

 daleko prevelika. On se može otimati verigama zemlje i sličnih malih 

 nebeskih tjelesa, on se može možda seliti po svemiru, može slučajno na 

 tom putu opet dospjeti na Zemlju, ali iz sfere sunčanoga privlačenja on 

 se poradi svoje razmjerno velike gustoće ipak ne će moći oteti, a među 

 nekretnicama ima za stalno i još mnogo Sunaca kud i kamo veće mase, 

 nego što je masa u našega Sunca. 



Atome etera pak ne možemo drukčije pomišljati, nego da se 

 otimlju i sferi sunčanoga privlačenja, da sasvim slobodni ispunjuju čitav 

 svemir i da svagdje mogu prodirati. Element y ne može dakle da bude 

 svemirski eter. 1 oradi toga je Mendeljejev u posljednjoj modifikaciji svoga 

 i'asporeda elemenata po grupama i redovima dodao ne samo nultu grupu 

 nego i niil-ti red, pak je tako u nultoj grupi inaktivnih elemenata dobio 

 mjesto za još jedan inaktivni element u inil-tom redu nulte grupe, koji 

 on označuje slovom x. tom elementu Mendeljejev sudi ovako: 1. On 

 je najlakši od sviju elemenata i po gustoći i po atomskoj težini ; 2. 

 molekuli se toga plina najbrže gibaju ; 3. on je najmanje sposoban, da 

 s drugim makar kakvim atomima ili molekulima tvori određene, bar 

 donekle stabilne spojeve i 4. on je element, kojega ima svagdje i on 

 kao svemirski eter prodire kroz sve. — No Mendeljejev odlučno odbacuje 

 mišljenje, da bi iz toga elementa, kojemu predlaže ime Ncwionium, 

 postali atomi drugih elemenata, baš kao što si ne pomišljamo, da su 

 postali iz vodika — do sada najlakšega elementa: on si ga pomišlja kao 

 elementarnu tvar, a elementarnih tvari, koje se ne bi podvrgavale zakonu 

 periodicitete, danas se ne mogu pomisliti. 



Pitanje je sada, može li se ovaki svemirski eter podvrći eksperi- 

 mentalnomu studiju, makar da ga ni kojim načinom ne možemo isolirati 

 i makar da se ni čim ne spaja niti se može inače ikako uhvatiti i 

 skupiti ? 



Mendeljev misli, da će i to biti moguće, na osnovi nekih izvoda iz 

 ovoga njegova shvatanja svemirskoga etera. 



Ti su izvodi : 1. Omjeri atomskih težina u nviltoj grupi jesti : 



Xe : Kr =- 1-56 : 1 > 

 Kr : Ar = 2-15 : 1 

 Ar : He = OöO : 1 ' 



