^15 



Da se odredi nedjeljni dan zadanoga datuma po Grgurovom 

 kalendaru, treba uzeti na um, da je dne 5. listopada 1582. ispušteno 10 



dana, pa prema tomu treba kvocijent divizije ^ umanjiti za 10 dana i to 



u razmaku vremena od 5. listopada 1582. do konca 17. stoljeća; u čitavom 



18. stoljeću treba — umanjiti za 11 dana^ u 19. stoljeću za 12 dana a u 



20. i 21. stoljeću za 13 dana i t. d. 



Prema tomu će biti za Urgurov kalendar broj uklopljenih dana ne 



Y kao kod Julijeva kalendara, nego : 



— — 10 do konca 17. stoljeća, 

 •j — 11 za čitavo 18. stoljeće, 

 -T — 12 za čitavo 19. stoljeće, 



-j — 13 za čitavo 20. i 21. stoljeće. 



Ako tu diferenciju označimo s g, izlazi za Grgurov kalendar formula: 

 N = {n - 1) + g -\- (d - 1) II. 



gdje je ^ = ^ - (10, 11, 12, ili 13). 



Ü gore spomenutom primjeru (dan, koji pripada 15. travnju 1904.) 

 imali bismo za Grgurov kalendar ovaj račun : 



(n — 1) = 1903; 



^ _ 13 = 463 

 4 



d — 1 =104 



dakle 



N = 1903 + 463 + 104 = 2470, 



Divizija broja 2470 na 7 daje za ostatak 6, dakle je 15. travanj 

 1904. po Grgurovu kalendaru bio petak. 



Tko se malko zamisli u stvar, naći će lako, da se račun može 

 dosta ujednostručiti, ako se mnogokratnici od 7 prije adicije ispuste, no 

 na to se ne ću ovdje osvrtati, da ne zapletem razmatranje. 



Za vježbu evo još nekoliko izrađenih primjera : 



31. prosinac 1864. bio je s u b o t a po Grg. kal. a četvrtak po 

 Jul. kal. 



[1863 + 454 (466) + 364] : 7 daje o s t a t a k ili 6. 

 1. listopad 1876. bio je nedjelja po Grg. kal, a petak po Jul. 

 kal., jer: 



[1875 + 457 (ili 469) + 273] : 7 daje ostatak 1 ili 6. 

 25. prosinac 800 (tu još nije bilo Grg. kal.!) bio je petak, jer: 

 [799 + 200 + 358] : 7 daje ostatak 6. 



