Ile 



18. listopada 1813. bio je po Grg. kal. ponedjeljak, a po Julijevu 

 subota, jer: 



[1812 + 441 (453) + 290] : 7 daje ostatak 2 ili 0. 

 25. travanj 34. po Kr. (Julijev kal.!) bio je nedjelja, jer: 

 [33 + 8 + 114] : 7 daje ostatak 1. 

 i t. d. 

 Premda se mora reći, da po ovim jednostavnim formulama nije 

 teško odrediti dan zadanoga datuma, treba ipak istaknuti, daje računanje 

 zavisno od godine 1582. i od stoljeća. 



Poradi toga je R. Munzky*) za ovo računanje izveo nove formule, 

 koje ću i ja ovdje priopćiti, jer mi se čine veoma zgodne, navlastito po- 

 radi toga, što se po njima određuju dani nezavisno od g. 1582. i od sto- 

 ljeća u Grgurovu kalendaru, kao da popravljeni kalendar vrijedi već od 

 početka kršćanske ere. 



U njegove formule ulaze mimo gore spomenute brojeve za pojedine 

 dane u nedjelji još i „brojevi za dane svakoga prvoga u mje- 

 secu". 



Na osnovi gornjega razlaganja lako će čitalac i sam izvesti ove 

 brojeve za prve dane pojedinih mjeseci : 



1. siječanj i 1. listopad = 

 1. travanj i 1. srpanj = 6 

 1. rujan i 1. prosinac = 5 

 1. lipanj =^ 4 



1. veljača, 1. ožvijak i 1. studeni = 3 

 1. kolovoz = 2 



1. svibanj = 1 



Ovi brojevi vrijede ipak samo za obične godine. No za pre- 

 stupne godine mijenjaju se brojevi samo za siječanj i veljaču. Za pre- 

 stupnu je naime godinu: 



1. siječanj = 6 

 1. veljača = 2 

 Ako godinu pišemo vi obliku 100 s -\- n (n. pr, 1813 = 1800 + 13), 

 možemo reći, da je s broj stoljeća, koja su već prošla od narođenja Kri- 

 stova, a n je broj godina u stoljeću, koje teče. U gornjem je primjeru 

 s = 18 ; n = 13). 



Neka bude dalje: 



1. ostatak divizije s : 4 jednak A, 



2. kvocijent divizije n : 4 jednak q, 



3. ostatak divizije n : 4 jednak h, 



4. zadani datum mjeseca = d i 



5. broj dana, koji pripada početku mjeseca = m. 



*) Das Weltall. IV. str. 63—05. 1903. 



