415 



kroz tri stupnja KeOr*'- širine, slabo pokazuje utjecanje na se- 

 lidbu ptica. Uzeli su se u obzir i meteoi'ološki pojavi, da se vidi 

 i njihov utjecaj. 



Do naših je motritelja, da razvoj i napredak ove naše in- 

 stitucije unaprijede, a preporuèamo ju i ovom zgodom svini 

 prij atelj ima ornitologij e. 



Skupština prima i ovo izvješće na znanje. 



6. Napokon izvješćuje pročelnik astronomijske sekcije 

 prof. dr. 0. K u cera o radu ove sekcije u g. 1904. ovako.: 



Slavna skupštino ! 



Dne 5. prosinca 1903. svečano je otvoren naš astronomijski 

 opservatorij, no poradi nekih unutrašnjih poslova njegovo je redo- 

 vito djelovanje započelo tek oko nove godine 1904., pak mi je 

 čast izvijestiti slavnu skupštinu o prvoj godini života ovoga 

 najmlađega naučnoga instituta hrvatskoga, ujedno prvoga insti- 

 tuta ove vrste na teritoriju kraljevine Hrvatske, Slavonije i 

 Dalmacije. 



Kako je našemu astronomijskomu opservatoriju dvojaka 

 svrha: 1. da prema svojim instrumentalnim sredstvima i radnim 

 silama doprinosi napredovanju nauke same i :2. da navlastito u 

 hrvatskoj intehgenciji i mladosti širi resultate ove najuzvišenije, 

 najljepše i najsavršenije nauke prirodne, pak da postane neko 

 središte za sve, koji se zanimaju za ovu nauku u hrvatskom 

 narodu, — dozvolite mi, da Vas izvijestim o radu u jednom i u 

 drugom smjeru napose. 



I. 



Da naučni institut, koji stoji godinu dana, ne može da 

 pokaže zamašnih radnja naučnih, samo je po sebi jasno. Sav 

 rad naučni u njem može da bude samo naravi pripravne, pa je 

 tako bilo i u našem institutu, no sretan sam, što Vam mogu 

 javiti, da se je oko njega već u prvoj godini skupila mala garda 

 radnika ustrajnih i oduševljenih za nauku, pak se smijemo nadati, 

 da će i nauka od njihova rada imati koristi. To su gospoda 

 Miroslav Mance, upravitelj štedionice u Dugomselu, koji se 

 u prvom redu bavi oko izučavanja Mjeseca, ah mi je osim toga 

 bio čitavu godinu desna ruka u upravi instituta, pak mu se i 



