416 



ovom zgodom ovdje za to zahvaljujem. Veleč. gosp. Stjepan 

 Hartmann cijelu je godinu veoma marljivo motrio Sunce i 

 bilježio promjene na njegovoj površini, koje su sada sve zanim- 

 ljivije, jer se približavamo maksimumu sunčanih pjega. Gospodin 

 V. Dolanski, pravnik u Zagrebu, koji je godine 1901. prvi u 

 Hrvatskoj opazio novu zvijezdu u Perseju, posvetio se je izuča- 

 vanju promjenljivih zvijezda, tomu u ovaj čas akutnomu i za nauku, 

 kako se čini, veoma važnomu pojavu. Pod konac je godine u 

 naše kolo stupio i novinar gosp. Oton Slavik, koji navlastito 

 kao astronomski računač u velike unapređuje pripravne naše 

 radnje. Nadam se, da ne ću povrijediti diskreciju, ako spomenem i 

 gosp. baruna Kostu Rukavinu, vlastelina u Trnovcu, koji se 

 je odlučio, da računa stazu kometa, koji je 17. decembra 1904. 

 otkrit u Nizzi. 



Od radnja, koje se ili već izvode ili su na najbližem našem 

 programu, spominjemo : 



1. Rektifikaciju namještaja glavnoga našega durbina od (J^s" 

 ispitivanje o pomicanju stupa, na kojem stoji; 



:2. Istraživanje optičkih svojstava toga durbina; 



o. Izračunavanje nužnih tabela za sve potrebe sferičke astro- 

 nomije na temelju geografske širine Zagreba; 



4. Redovito astronomsko određivanje vremena; 



5. Određenje geografske širine Popova tornja astronomijskim 

 ■putem : 



6. Mikrometrična mjerenja na Mjesecu, Suncu i u obitelji 

 planeta Jupitera ; 



7. Revizija Dembowskova kataloga dvostrukih zvijezda. 



Od ovoga se programa izvode prve tri točke, a kao četvrtu 

 mogu spomenuti motrenja Mjeseca, .Inpitei-a i Sunca tečajem 

 čitave godine, koja su našemu arhivu dala priličan broj crtnja 

 ovih objekata, od kojih će se možda neke moći iznositi u našem 

 „Glasniku". 



Instrumentarij našega opservatorija, kaki je bio kod osiuitka 

 njegova, sastojao se od spomenutoga glavnoga durbina, koji sam 

 podrobno opisao u „Glasniku" XV. god. 1903., od sekstanta 

 engleskoga podrijetla, što ga je društvu darovao g. Milan grof 

 Kulm er, fotografičke kamere sa svim porednim aparatima i 

 stereoskopskim objektivom, dara neimenovana rodoljuba u Viro- 

 'vitici, i jednoga hronografa od Rietlera. 



Ovim razmjerno neznatnim instrumentarijem granice su 



