14 D' FRECH FRIGYES 



Spiriferina. 

 Spiriferiua octoplicata, Soweebt. 



m. tábla, 6a — h ábrák. 



Spiriferina octoplicata, Sow. L. G. Koninck, Calcaire Carbonifere de Belgique 'i-te 



partié 22. tábla, 32— Sí*, ábrák, 100. oldal. 



(Itt az előbbi irodalom is megvan, amiből kitűnik, hogy a felsőszilurbeli Sjn- 

 ■rifer crispua BRONN-fajt (non Linné) 1848. és 1854-ben tévesen a Spiriferina eristata 

 fajjal azonosították.) 



Egy koesános teknőnek lenyomata, a mely ugyanazon helyütt a 

 Productus scabriusculus-BzaA együtt van, körrajzában, valamint a redők 

 számában (6 mindegyik oldalon) teljesen megegyezik a viséi mészből 

 való typuKOS példányokkal. Egy Eothwaltersdorfról. a sziléziai szénmész- 

 böl való példány azt mutatja, hogy a Spirifer crispus, Semenow et auct. 

 non. L. valólian azonos a Spiriferina ociojilicata fajjal. 



A kormeghatározás czéljából fontos volt az a kérdés, hogy a 

 felsőkarbonbéli idetartozó alakok vájjon a zechsteini Spiriferina crisiata- 

 hoz vagy pedig az alsókarbonbéli alakhoz csatlakoznak-e. 



Az összehasonlításul szolgáló darabok, ú. m. a mjatskovoi mé- 

 lyel)b felsökai bonból (III. tábla 7a — h ábrák) és a magasabb alsó karbon- 

 ból Illinoisból (Chester group) való Spiriferina spitwaa, Nonn. et Pkaten 

 közbelsö helyzetet mutatnak. Az amerikai alakot a tüskeszerűen előre- 

 álló pórusok, mint külön fajt jellemzik. A Moszkva melletti Ivarabsevo- 

 ról (Teautschold Mjatskovo, tab. 8, fig. 5.) való alak mégis a dyadikus 

 Sp. eristata alakhoz csatlakozik (7c ábra). Míg a Sp. octoplicata-nak 

 koesános teknöjén mindkét oldalt 6 redője van, addig a Sp. eristata és a 

 mjatskovoi alak ugyanazon nagyság mellett mindkét oldalt csak 4 redöt 

 mutat. A magas area is sajátságos a fiatalabb változaton, a mely a 

 timori palseodyasban is föUéix Az orosz felsőkarbonbéli és a messze 

 elterjedt alsókarbontyjDusu példányok között az egyetlen hasonlóság csak 

 szélesebb voltukban van. A Sp. eristata s. str. a zár tájékán feltűnő 

 keskeny. A moszkvai alak leghelyesebben Spiriferina eristata, Schloth. 

 mut. néven nevezhető. 



Termőhelye: a fönt említett lemez Dobsina mellől való, a hon- 

 nét dr. KocH Antal és Lören'jhey Ijike egyetemi tanárok gvűjtötték. 



