26 D! FRECH FRIGYES 



úgj' az eredmény nevezetes volna. Ezzel összhangzatban a sziléziai 

 noetschi rétegeket sajátságos trit)olitafauna jellemzi, a mely több 

 hasonlóságot mutat Angliának, mint a geograíiailag közelebbi Német- 

 országnak posidoniás-paláiboz.' 



Termőhelye: Az igen érdekes darabot Gesell Sándor m. kir. 

 bányafőgcologus úr találta 1901-ben Dobsina mellett, a Mihály-tárna 

 környéken. 



A lényegesen nagyobb Griffitliide^ mucronatus, Roemer sp.,^ a mely 

 Laurahütte sudeti Satteltíötz szintjéből és a felsősziléziai Rosdzinról 

 származik — miként már említem — a Irrijfithides minorhoz közel 

 áll, különbözik azonban a glabella és rhachis szemcsézettségével és az 

 előbbinek eltérő alakjával. (I. tábla, 4a — h ábra). 



Arra a körülményre, hogy a griffUhides mint önálló génusz és 

 nem mint a phiUipsia aineme tekintessék, Scupin H." találóan rámutatott. 



ugyanazon nemhez, mint a Griffithides minor, azonban egészen 

 eltérő csoporthoz tartozik a nMagyarországon talált első trilobita», a: 



Grifüthides Dobsinensis, Ili.és." 



I. tábla, la- — h ábia. 



Ennek az új fajnak tengelye jóval szélesebb, mint a Griffithides 

 ininoré és az oldalkarélyok igen éles megtörést mutatnak, míg a Gr. 

 niiiioron ezek teljesen laposak. A Gr. Dobsiitensisnek a Gr. semiiiifer, 

 Phill. fajjal való összehasonlítása szintén egészen elütő csoporthoz való 

 tartozásra utal. 



A Griffithides Dobsinensis olyan helyről való, a honnét nekem 

 anyagom nincs, s kőzete inkább a kornyarévai crinoideás mészköre 

 emlékeztet. Az egyetlen darabot Illés Vilmos bányamérnök úr Dobsiuán, 

 a Birkelnbergre vezető út mellett találta egy /iííJfl'val együtt a crinoi- 

 deás fekete mészkőben. 



A Dobsina mellett talált sokféle korál- és cnnoííZea-maradvány 

 sem megmaradása, sem jelentősége tekintetében nem vetekszik a bra- 

 chiopoddkhal és molluskákk&L 



^ Ha az alsó karbonnak öt, teljesen elütő faciesét, ú. m. 1. a növény-grau- 

 wackét, 2. posidoniás-palákat, 3. a noetschi rétegeket (az utóbbit a szénmészfanná- 

 val), 4. a kováspalákat, és 5. a kulmimeszet (iculma-nak jelöljük, úgy mondjunk le 

 minden lehetőségről, hogy a faciesbelileg különböző nemű lerakodásokat megvihi- 

 glthassuk és megérthessük. 



2 A névadás tekintetében v. ö. Scupin H., Zeitschrift d. Deutsch. Geol. Ges. 

 1900. 16. old. 



=' Scupin id. m. :20. oldal. 



4 Földtani Közlöny, Budapest, 1902, 32. kötet, .351—354. oldal. 



