D! FRECH FRIGYES 



■ Külsőleg ez a faj hengeres alakú és itt-ott bimbókat is mutat. 



Termőhelye: Dobsina, Méheskert-utcza, a hol igen gyakori (1 1 péld). 



Megjegyzés: Legközelebbi rokona, azaz közelebbi, mint a két alsó 

 karbonbéli faj, a CyaUiophiUum Nikiíiui, Stuckenb.* (VIII. tábla, 3. ábra). 



A breslaui egyetemi múzeumban levő és Mjatskováról való pél- 

 dány, a mely a timáni hengeres alaktól csak a bimbódzással összefüggő 

 egyének kúpos alakjában különbözik, igen közeU rokon a Cyathojjhilluni 

 pannomciim új magyar fajjal, csak az a különbség, hogy az utóbbi 

 hengeralakú és világosan mutatatja a sövények bilaterális elrendeződését. 



Zaphrentis. 

 Zaphrentis cf. intermedia, Kon. 



IX. tábla, 4. ábra. 



Zuphrentis intermedia, Koninck, Fossiles carboniféres de Bleiberg en Carinthie, 

 9. oldal, 1. tábla, ia ábra (eet. exl.). 



A két kőbél a kehelj' körvonalát, a kúpszerű kicsucsosodást, va- 

 lamint a sövény-barázdák nembeli jellegét csak némikép mutatja. 



Ilyen maradványt természetesen csak óvatosan, fönntartással so- 

 rozhatunk bizonyos határozott fajhoz. Maga Koninck is elővigyázatos 

 egy ilven Bleibergről való kehely-mintázattal (1. tábla 2a ábra). 



A nélkül, hogy a szóban fcrgó darabot a tournai typusos fajhoz 

 tartozónak mondanám, szabadjon mégis a karintiai és a magyar példá- 

 nyok azonosságára ráutalnom. A sövénybarázda mindakettőn a dom- 

 ború oldalon van, és a sövények igen sűrűn sorakoznak. 



Termőhelye: a dobsinai Kőhegy, a honnét dr. Koch Antal ós 

 LÖEENTHEY Imre egyetemi tanár urak gyűjtötték. 



III. A magyar termőhely eh kormeghatározása. 



a) Koniyaréva. 



A kornyarévai és dobsinai előfordulások pontos szintezésében az 

 alsókarbon emeleteinek rövid áttekintéséből induljunk ki. Európa, Ázsia 

 és Eszakamerika alsókarbonjában két általánosan elterjedt emeletet kü- 

 lönböztethetünk meg; ezek közül mind a kettőben egy-egy élesebben 

 j ellemzett cephalopoda-f aciest, és egy nem olyan élesen jellemzett, 

 azonban messzibbre elterjedt brachiopoda-faciest különithetünk el. 



* SrocKENBERG : Korallen. und Bryozoen der Steinkohlenformationen des Ural 

 und Timaii. (17. tábla, 3. ábra, Timan felső karbonj ából. I 



