A TENCiEKI EIÍEDKTŰ KABBON MAGYARORSZÁGON. 



39 



mutat ii magyarországihoz. Mindenesetre megtaláljuk itt is az általáno- 

 san elterjedt fajokat, minők a 



Ih'odudus uiidatuíf 



« coriitgafus 



Orlhotheti'S crenisiria 

 Spirifer biscukalns stb. 



Azonban a faunisztikailag némileg önálló helyzetét kevésbbó a térbeli 

 távolságra, mint inkább arra vezethetjük vissza, hogy Németországban 

 a nagyobb tenger-mélységekre utaló jWf^uhnomiiís-Tpalék uralkodnak. 



4. As (linó hiirhon Bosiiiníában. 



Különösen t'outo.s, hogy a magyarországi alsó-karbont Sarajevo 

 vidékének hasonlókorú előfordulásával hasonlítsuk össze. Bosznia ezen 

 részének karbonkori jellegét Bittner Sándor* csak egész általánosság- 

 ban jelezte. Kittl Ede ** azonban már pontosabban meg is állaíJÍthatta. 

 KiTTL a Praca mellett levő palseozoikumot a következőkép osz- 

 tályozza : 



8. llclleroiilioii rétege]: márgák és márgás meszek 

 7. Vörös homokkő-palák 

 6. Világosbarna vastagpados homokkő 

 5. Szarúköves breccia és konglomerát 

 4. Fekete lydit (szarukö) 



3. Szürke, igen vastag palák,, homokkő betelepülésekkel 

 2. Fekete palák mészfekvetekkel (Crinoideás meszek, go- 

 niatitesek és brachiopodák.) 

 Lent. 1 . 1 'il(ígo<< szürl:e meszek Orthocer ásókkal. 



Dy/í/.s 



Karhoi 



Gi-ödeiii rétegek 



Az egész rétegsorozat különösen a Karniai fölánczcsoportjára em- 

 lékeztet, a mely azonban sokkal tökéletesebb palseozoikus sorozatot 

 mutat. 



1. Az orthoceras-meszeket, a miket kövületei alapján Kittl 

 sem tudott jjontosabban megjelölni, még leginkább preekarbon korú 

 képződménynek tartom. A karniai Alpesekben vannak olyan világos- 

 szürke, sziklás clyrneiiids mésztelepek, a melyekben sok az orthoceras- 

 helyenkint azonban a felsőszilurbeli orí/íocera.s-meszek is szintén szürke 

 színűek. Az alsó karbonhoz való beosztás ellen szól továbbá az a kö- 



* Bittner: Grundlinien d. Geologie v. Bosnieu. 364, 365. oldal. 

 ** Kittl : Geologie des Umgegend von Serajevo. Jahrbuch d. k. k. Geol. 

 Eeichsanstalt, 1904; 528, 620, 621, 665— 682. oldalakon. 



