TÁRSULATI ÜGYEK. 71 



Lajos egyetemi tanár által a Balaton-bizottság részéről meghatározásra átadott 

 fakövületeket. 



A dolgozat bevezetéséből előadó ismerteti ama álláspontot, hogy a fossilis 

 növényi részek meghatározásában főleg a recens flóra viszonyaira kell tekin- 

 tettel lennünk. Stratigraphiai s más megállapítások szempontjából a geológia 

 czéljaira is csak az olyan fossilis növény vagy növényrészlet nyújthat értékes 

 adatokat, a mely a recens növényekre megállapított módszerek szerint vau 

 meghatározva. Az ily módon tüzetesen meghatározott olyan fossilis növény 

 vagy ennek egy részlete, a mely biztosan valamely recens genushoz sorozható, 

 az illető genus neve alatt volna leírandó ; ha pedig csak hasonlóság mutatható 

 ki a kettő között, de az összetartozás nem biztos, úgy az illető genus neve 

 alatt ugyan, de <sites« raggal és ha a kövület pontosan leírható s jellemezhető 

 ugyan, de egyik recens genushoz sem csatolható, úgy mint új genus írandó 

 le (pl. walclna). Ha ellenben a meghatározandó fossilis növényi rész oly rossz 

 állapotban van vagy egyáltalán oly kevés támpontot nyújt a meghatározáshoz, 

 hogy azt félreismerhetetlenül leírni nem lehet, úgy az nem tarthat igényt a 

 tudományos elnevezésre. Az ilyeneket előadó leírás és rajz kíséretében ugyan, 

 de egyelőre számozással jelezte dolgozatában. 



A balatoni fossil-fák közül sikerült előadónak mcghaUiiozni a :!/«(/;«)- 

 lites silvatica új fajt, a mely a Rátót — Oskíi vidéki, a Kádárta, Márkó, Dudar 

 és Herend környékén, valamint Szápár és Csetény között s Felsögalla és Vér- 

 tessomlyó között, fiatal harmadkori kavicsban gyűjtött, 1 i drb kövületben van 

 képviselve s így a Balaton nevezett részein elterülő kavicsréteg eredetének 

 helyén mindenesetre kiterjedt erdőségeket alkotott. 



Ezenkívül behatóan jellemezhető volt a Ccitites Kleirdl, a mely a Sümeg 

 vidéki kavicsrétegböl ered. A szövegben és rajzban a lehetőségig ismertetett, 

 Városlőd környékéről származó 2. számú és a péti szőlők kavicsrétegéből eredő 

 3. számú kövület finomabb struktúrája nem volt megállapítható. Az utóbbi 

 kövületben gombafonalak s baktériumok is előfordulnak. 



Ismertette továbbá előadó, hogy a Balatonkövesd vidékéről származó 

 kövület valamely araiicarites gyökere és ugyancsak Kraucdrih'sie ismert az 

 Almádiból származó kövületben is. A balatonkövesdi példány az Araucarites 

 ScJirolliiiuiistj]íushoz áll a legközelebb és ugyanide tartozó amucitrites-töi- 

 zseket gyűjtött Böckh János m. kir. földtani intézeti igazgató is a Pécs mel- 

 letti Kővágószöllős vidékéről. — Az almádii permi homokkőből gyűjtött kö- 

 vület az Arauciirili-s Rhodeuniinhoz sorozható, valamint ahhoz az annicarües- 

 hez, a mely o/imíí/í/i/'a-lombozattal kapcsolatosan Ilmenau vidékéről van ismer- 

 tetve. Eme araucaritesek legtömegesebben a permből ismeretesek, az irodalom 

 szerint azonban szórványosan a fiatalabb rétegekben is előfordulnak. — Az 

 A. Rhodecmus-íait Göppert a productiv carbonból említi. 



LóczT Lajos nagy örömmel hallgatta dr. Tdzson János úr előadását ; 

 különösen az szolgált a hallottakból nagy megnyugtatására, hogy a Balaton 

 melléki ú. n. grödeni homokkő legmélyebb és legmagasabb részeiből származó 

 növénytörzsek arawf (íriícs-maradványoknak bizonyultak. Felszólaló ugyanis 

 rétegzeti és telepedési tapasztalatok alapján arra a nézetre jutott, hogy a 



