7á TÁRSULATI ÜGYEK. 



Balaton melletti vörös homokkő nem triaszkorú, hanem a perm-systemát kép- 

 viseli. A felolvasó' iir eredményei igazolták az ö más irányban megállapított 

 következtetéseit. 



BöcKH János a fentebbi felszólalásra megjegyzi, hogy bár tiszteli más- 

 nak a nézetét, a maga részéről a hallottak ellenére sem merné mind a homok- 

 köveket és conglomerátákat, melyek a Balaton mentén oly hosszú vonalon a 

 werfeni palák alatt napfényre jutnak, oly általánosan permbelieknek nézni, 

 mint ezt dr. Lóczy Lajos úr teszi. 



Eeá utalván a szomszédos pécsi hegységre is, figyelmeztet, hogy ott a 

 nagy (írniintriaksit és felsö-permbeli növényeket tartalmazó homokkövek és 

 palák képezte lerakodásra még egyéb képződések is következnek a werfeni 

 palákig. így nevezetesen a verrucanonak mondott durva conglomerát, melyet 

 felszólaló már az alsó-triaszhoz számít, bár ebben is talált még araucaria- rész- 

 leteket, de már csak igen gyéren és kis, igen kopott, nyilván gördült darab- 

 kákban ; e verrucanora pedig ott még azonfelül az elég vastag és kövület- 

 mentes, úgynevezett szt. jakabhegyi homokkő települ. 



LóczY Lajos megjegyzi, hogy a Balaton mellett fokozatos átmenetet a 

 vörös homokkőből a werfeni rétegekben sehol nem látott ; ellenkezőleg a kettő 

 között mindenütt nagyon éles határt, sőt nem egy helyen discordans viszonyt 

 figyelt meg, a mi nézete szerint szintén a két képződmény különválasztandó- 

 sága mellett szól. 



BöcKH János erre röviden megjegyzi, hogy még az említett discordantiák 

 sem ingathatnák meg fentebbi véleményében, mert ha még elfogadja is az 

 (//•(/((ct/ríwleleteket tartalmazó homokkörészletnek permbeli voltát, az említett 

 discordantia, mely a bakonyi triászban nem meglepő s elvégre tisztán localis 

 tünemény is lehet, még mindig nem birhat oly jelentőséggel és döntő befolyás- 

 sal, hogy a Balaton melléki összes szóban forgó homokköveket az eddig hal- 

 lottakra permbelieknek nézze. 



2. AcKER ViKTOE oAdatok a Szepes-Gömöri-Erczhegység geológiájához" 

 czímü felolvasásában ismertette a Eozsnyó, Csetuek és Pelsűcz közötti vidék 

 geológiai viszonyait s e mellett részletesebben tárgyalta a geológiai vagy ipari 

 szempontból értékesebb közeteket. 



A terület alkotásában következő közetek vesznek részt : 



1. 0-palaeozoos metamorph sedimentek. 



2. Carbonkorú homokkövek, palák és mészkövek. 



3. Permquarczitok és conglomeratok. 



4. Triaszkorú kőzetek. 



5. Pliocen, diluvialis és alluvialis lerakodások. 



6. Glaukophanit (metam. diabas). 



7. Porphyroid. 



Ezek közül ipari szempontból legfontosabbak a earbonmészkövek. így a 

 Csetnektől nyugotra fekvők, melyek közelében vannak a Vashegy — Jolsva — 

 Ochtinai magnezitvonulatok, igen metamorphozáltak s így valószínűnek lát- 

 szik, hogy benuök magnezitkutatás eredménynyel járhat. Csetnektől keletre 



