TÁRSULATI ÜGYEK. 75. 



A szerző kiváló érdemeit különösen emeli az, hogy az elmúlt évtizedekben a 

 legtöbb modern petrographiai vizsgálatot ö maga végezte. 



III. Az ásvány-földtani chemia kevésszámú, de figyelemreméltó érteke- 

 zéssel tűnik ki. A mai napság nagy zajt keltő radioaktivitás is szóba került, és 

 Szilárd Béla közölt e tekintetben az igmáudi keserű vízről adatokat. 



'SiGMOND Elek az alföldi szikestalajokról és Emszt Kálmán a Fertő 

 vizének chemiai elemzéséről tett közzé becses vizsgálatokat. De legkiemel- 

 kedőbb Kalecsinszky Sándornak az a tanulmánya, a melyben a Szovátai meleg 

 és forró konyhasós tavakon észlelt tapasztalatairól számol be. Ka- 

 lecsinszky megállapítja, hogy e tavak meleg és forró vize nem thermális eredetű 

 és hőmérsékletük a chemiai folyamatoktól független; fölismeri, hogy ezen tavak hő- 

 forrása a Nap, a mely hősugarait a tavak vizének alsó, sűrűbb sóoldatból álló ré- 

 tegébe egy édesvízrétegen át bocsátja és a sóoldat a hősugarakat elnyelve, magá- 

 ban fölhalmozza ; vélményt mond továbbá a tavaknak és ezek környékének múlt- 

 járól és jövőjéről. 



IV. A bányageologiai irodalomban 10 figyelemreméltó munka jelent 

 meg ; ezek közül Bauer Gyula, Lackner Antal, Papp Károly, Szádeczky Gyula és 

 Semper nemrég elhunyt berlini bányaülnök munkáitól eltekintve, két fontos munka 

 válik ki. Az egyik Schafaezik Ferencz : Adatok a Szepes-Gömöri Ércz- 

 h egység pontosabb ismeretéhez czímű műve, a mely gyökeresen megvál- 

 toztatja eddigi fölfogásunkat arról a vidékről, kimutatván, hogy az agyagpalának, 

 gneisznek stb.-nek tartott kőzetek tulajdonkép quarczporphyrok, porphyroidok s rész- 

 ben metamorph üledékek, továbbá, hogy a gazdag ércztermőhelyek eredetüket ille- 

 tőleg epigenetikusak és postvnlkanos hatásokra vezethetők vissza. A másik kiváló 

 munka Böckh HuGÓé és a Gömör megyei Vashegy környékének geoló- 

 giájáról és bányászatáról szól. A számos szelvénynyel és térképpel ellátott tanul- 

 mány nemcsak geologiailag becses, de a bányászember is útmutatást meríthet belőle. 



V. Az agrogeologia terén megjelent 47 munka közül 12 Hordsitzky Hen- 

 RiKtől, 10 Treitz PÉTERtöl, 4 'SiGMOND ELEKtöl és 3 TiMKÓ íMEÉtől ered. Ezek- kö- 

 zött kiválnak Treitz PÉTERnek a Duna — Tisza közéről és Timkó iMBÉnek az 

 Ecsedi lápról szóló közleményei. Önálló megfigyelések és többévi tanulmányok 

 eredménye Trbitz-Szilágyi könyve a Meszestalaj okról és az ezekre alkal- 

 mas amerikai szőlőfajtákról, gyakorlatilag is fontos továbbá 'Sigmond Elek- 

 nek : A szikes talajokról írt tanulmánya. 



Emszt Kálmán a Balaton fenékiszapjának chemiai vizsgálata 

 alapján arra a fontos eredményre jutott, hogy a Balaton iszapja a lehulló porral 

 azonos. Az agrogeologia körébe sorozható Cholnoky Jenő dr. : A futóhomok 

 mozgásának törvényei czímű, magas színvonalon álló értekezése, és végül a 

 Fertő geológiai és mezőgazdasági viszonyairól szóló bizottsági jelen- 

 tés, a melynek hydrogeologiai részében Szontagh Tamás kimerítő tanulmányai alap- 

 ján a Fertő lecsapolása ellen nyilatkozik. 



VI. A földtan körében a letelt lustrum alatt szép termékenység volt. Közel 

 száz geológiai dolgozat jelent meg a hat éves időközben. Nemcsak a m. kir. Föld- 

 tani Intézet évkönyveiben és jelentéseiben, meg a Földtani Társulat kiadványaiban, 

 hanem más institucziók szárnyai alatt és a külföldi irodalomban is derék termékek 

 láttak napvilágot. Mintegy 14 szerző válik ki maradandóbb munkálkodásával, s ezek 

 közül is főkép ScHAFARZiK Fkeencz, telegdi Roth Lajos, Pálfy Mór, Böckh Hugó, 

 Halaváts Gyula, Sóbányi Gyula, Szádeczky Gyula, a külföldiek közül pedig Uhlig 

 Viktor irtak figyelemreméltóbb munkákat. Mindezeket fölülmúlja azonban két alap- 

 vető munka. 



