76 TÁBSULATI ÜGYEK. 



Az egyik Koch Antal : Az erdélyrészi medencze harmadkori kép- 

 ződményei, II. rész, neogén-csoport czimű monográfiája, a mely méltó be- 

 fejezése a már régebben megkezdett nagy munkának. A másik pedig Nopcsa Fe- 

 RENCZ bárónak: A Gyulafehérvár, Déva, Ruszkabánya és a romániai 

 határ közé eső vidék geológiájáról szóló müve, a melyben a szerző nagy 

 területnek a sztratigrafiáját tisztázza. 



VII, Az őslénytan az elmúlt eyklusban különösen fontos munkákkal gaz- 

 dagította hazánk természetrajzi irodalmát. Ebbe a cyklusba esik ugyanis az első 

 magyarországi trilobita, számos triászkorú tabu lat a, a legrégibb fogas 

 teknősbéka, több krétabeli dinosaurus, egy harmadkorbeli teljes bálna és 

 szarvas csontváz, továbbá a diluviális ember maradványainak a fölfede- 

 zése és leírása. 



Megjelent 108 kisebb-nagyobb palseontologiai munka, ezek közül 78 dolgoza- 

 tot magyar és horvát szerző, 30-at pedig külföldi szerző írt. Csak magyar nyel- 

 ven 12, csak német nyelven ■i'2, magyarul-németül 55, horvátul 2, angolul 3, latinul 

 2 és olaszul 1 jelent meg; tehát a 108 munka közül 68-at olvashattunk magyar 

 nyelven és 40-et csak idegen nyelveken. 



Legtöbb munkát, számszerint 13-at Nopcsa Ferencz báró mutat föl, erre kö- 

 vetkezik Gorjanovics-Kramberger Károly 10, Koch Antal 9, Lörenthey Imre 8, 

 Papp Károly 5, Jaeckel Ottó 4 munkájával. Ezenkívül Bittner Sándor, Dienbk 

 Károly, Frech Frigyes, Halaváts Gyula, Kadic Ottokár, Kormos Tivadar, Panto- 

 CSEK JÓZSEF és Prinz Gyula 3 — 3 munkát irtak. 



A JtalacobotfUI i /kft, terén kiválik f Staub MÓRicznak a Cinnamomum- 

 uem történetéről szóló monográfiája, a mely munka mesteri kidolgozásával a 

 palseobotanika díszére válik a világirodalomban is. Buzgalommal munkálkodtak to- 

 vábbá Pantocsek József bacillaria tanulmányaival és Tuzson János a fosszilis 

 fákról írt értekezéseivel. 



A pftfaCOSOOfOf/ifl terén figyelemreméltó Vinassa de Eegny Pálnak a 

 bakonyi triaszkorú spongia, tabulata, hydrozoa és bryozo a- félékről szóló 

 műve, a mely bámulatos szép anyagnak mesteri feldolgozása. Becses munkák to- 

 vábbá Frech FRiGYEsnek a bakonyi triaszkorú lamellibranchiaták és 

 cephalop ódákról írt tanulmányai. Frech a többek között a megalodonták 

 törzsének eredetéről új képet ad, kimutatja, hogy ezek fejlődése nemcsak a Ba- 

 konyban és az Alpesekben, hanem a Himalayában is ugyanazon sorrendben halad, s 

 ezzel kapcsolatban bebizonyítja, hogy a megalodonták értékre nézve, azaz mint 

 vezérkövületek alig állanak hátrább az ammoneáknál. 



A Balaton-Bizottság több korszakos palaeontologiai munkája között is 

 kiválik Jaekel Ottó tanulmánya a Placochelys piac ódont a, n. g. et. n. sp. 

 nevű triaszkorú teknősbékáról. Eddigelé ez a legrégibb, s még fogas teknős- 

 béka a földkerekségen, olyan lelet, a milyet a palieontologia nem minden évtized- 

 ben mutathat föl. Ez a tény mindennél jobban magyarázza a munka fontosságát. 



Boettger 0. Kostej középső mioczén faunájáról írt művében kimu- 

 tatja, hogy hazánk ezen részén a mioczénben a tropikus és keletázsiai kicsiny csi- 

 gáknak egész sorozata élt, szerinte tehát a mediterrán elnevezés nem olyan jogo- 

 sult, mint eddig hittük. A munka különben 570 fajta csiga leírását tartalmazza, 

 táblái azonban mindmáig sem jelentek meg. 



Nopcsa Ferencz a dino saurusokról irt munkáival válik ki, sajnos, hogy 

 ezek majd mind idegen nyelven és jobbára a bécsi akadémia kiadványaiban jelen- 

 tek meg. A Telmatosaurus transsj'lvanicus, n. g. et n. sp., M o c h 1 o d o n 

 Suessi, Bunzel c's a Mochlodon robustum. n. f. maradványai, a miket so- 



