FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XXXVI, KÖTET. 1906. ÁPRILIS-MAJOS. 4-5. FÜZET. 



EMLÉKBESZÉD l)t SCHMIDT SÁNDOK FELETT. 



Dr. BöcKH HuGÓ-tól. 

 (Arczképpel.) 



1904 májusában, a virágfakadás hónapjában kisértük ki fájdalommal 

 telt szívvel utolsó útjára a hazai mineralógusok egyik legkiválóbbjai. 

 Keservvel keblünkben álltuk körül Schmidt Sándor utolsó nyugvóhelyét, 

 mert nem egy hosszú élet végső és természetes határpontját jelentette a 

 nyitott sir, hanem egy munkás, férfikora javában levő, kiváló emberünk 

 nagyon is korai végét, a kit akkor ragadott ki körünkből a kérlelhetlen, 

 pusztító kór, a mikor azon volt, hogy eddigi munkásságát nagy, alap- 

 vető munkával, a Mineralógia kézikönyvével tetőzze be, a mikor magába 

 szedte tudománya minden ismei'etét, a mikor a bő termés aratásának 

 ideje következett volna el. 



És mégis ha végig tekintek Schmidt Sándoe pályafutásán, meg- 

 nyugvással töltenek el munkásságának eredményei. Az a példa, a mit 

 müveiben és mint tanár nyújtott, oly szellemi örökség a magyar ter- 

 mészettudomány és így a nemzet birtokában, melyért érdemes volt 

 élni, a melyért érdemes volt küzdeni. 



Dr. Schmidt Sándor hazánk nagy rónaságának, a szép magyar 

 Alföldnek egyik gyöngyében, Szegeden született 1855 januárius 22.-én. 



Apja Schmidt Ádám közigazgatási szolgabíró és későbbi szeged- 

 városi tanácsos, anyja assakürti Prasznovszky Laura volt. 



Fiatalabb éveiben nagybátyja Prasznovszky .János, szegedi tanácsos 

 és főügyész volt reá igen nagy befolyással, a ki különösen irodalmi 

 irányban serkentette. S ez a befolyás állandóbb nyomokat is hagyott 

 hátra, mert még élete későbbi szakaszaiban is előszeretettel írt szép- 

 irodalmi ezikkeket, melyek rendkívül melegen érző kedélyéről és kitűnő 

 megfigyelési képességéről tesznek tanulságot. 



Szépirodalmi közleményei nagyrészt a « Szegedi Híradó n-ban láttak 

 napvilágot. A ciNemzeti Szalon»-ban jelent meg nlnnen és Onnani) czímü 

 elbeszélése, mig a «Numero Négyesn-t a nVasárnapí Ujságu-ban adta ki. 



Nagy előszeretettel foglalkozott Schmidt Sándor már gyermekkorá- 

 ban a rajzolással, sőt később az aquarell festéssel is. Rajzolási ügyessé- 



Főtdmni Kűzlüny. .V.\'A'V7. kül. iGOD 12 



