168 D! BÖCKH HUGÓ 



Szülővárosa Szeged szintén mindig büszkén gondolt kiváló fiára 

 és a szegedi Dugonics-társaság még 1897-ben dísztagjává is választotta. 



Dr. ScHMiDT Sándor kedvencz foglalkozási köre mindig a kristá- 

 lyok világa volt és mint egyik tanártársa a ravatalánál elmondott beszé- 

 dében kifejezte : dNálunk aligha világított be valaki mélyebben, mint 

 ö a természet ama titokzatos műhelyébe, a melyen ez a föld méhében 

 rejlő kincseket szemet és lelket gyönyörködtető, csodaszerű, művészi for- 

 mákba önti, melyeket kristályoknak nevezünk." 



A kristályok titkait kutatta, ezek ismeretét hirdette, mint tudós és 

 tanár és e mellett a laikus előtt látszólag oly elvont szakját a nagy 

 közönség előtt is kedveltté igyekezett tenni s a drágakövekről írt müve 

 úgy tartalmánál, mint előadásának magyar zamatosságánál fogva min- 

 dig becses munkája fog maradni népszerű természettudományi irodal- 

 munknak. 



Nagyszámú tudományos munkái közül kiemelhetjük a szerbiai 

 czinoberről írt tanulmányát, melyben egyebek között rendkívül érdekes 

 azon megfigyelése, hogy a ezinnober lapokban igen gazdag kristályain 

 a jobb pozitív és bal negatív trapezoé'derek mellett bal positiv és jobb 

 negatív trapezoéderek is fellépnek, a mi az optikailag aktív trigonális 

 trapezoéderes ásványok viselkedésével ellentétben áll s esetleg ikerképzö- 

 désre vezethető vissza. 



Szintén elméleti kristálytani irányú munkája az "Egyenlő lapszö- 

 gek különböző formák közt a szabályos kristályrendszerben!), melyben 

 kimutatja, hogy több eltérő forma a szabályos rendszerben egymással 

 egyező hajlásszöggel bír. 



Dr. ScHMiDT Sándor rendkívüli kézbeli ügyességgel rendelkezett a 

 ennek kiváló példáját nyújtják azok a vizsgálatok, melyeket a Szomol- 

 nokon 1883-ban bányaégés alkalmával képződött claudetit kristályokon 

 végzett. A rendkívül kicsiny, 1 mm hosszú és 0"3 mm vastag kistályo- 

 kon eszközölt optikai meghatározások őszinte csodálatra ragadhatnak 

 mindenkit. 



Hazánk bányavidékeit nem egy ízben kereste fel és úgyszólván 

 minden útja után egy-egy újabb adattal gazdagította a hazai ásványok- 

 ról való ismereteinket. 



Monografikus munkái közül még a székfoglaló értekezését (lAdatok 

 a Pyroxén- csoport egyes ásványainak pontosabb ismeretéhez", melyben 

 a diopsidok kristálytani ismeretére és azok optikai tengelyszögének és 

 a középső törésmutatónak a vastartalommal való változására ad pontos 

 adatokat és a szalonaki antimonitokról szóló tanulmányát sorolhatom 

 fel és nem mellőzhetem itt megemlíteni «A gömbnek gyakorlati hasz- 



