176 D! LüCZy LAJOS 



Akár nagy munkáját (iChiná»-t tekintsük végig, akár «Schantung» ' 

 czímü kötetét lapozgassuk vagy a dGeologische und geographische Be- 

 obaehtungen auf Eeisemi czímü tanulmányát, melynek második kiadása 

 befejezése közben hullott ki a toll kezéből, vagy a berlini akadémián 

 tartott értekezéseit- Keletázsia geomorfológiájáról és rektori beszédét 

 olvassuk, valamennyiben a geológiai momentumoknak jelentős szerepét 

 látjuk. 



Bennünket, magyar geológusokat báró Eichthofen emlékéhez több 

 körülmény fűz, mint minden más európai nemzetbeli társainkat; mert 

 valósággal tőlünk távozott 13 évig tartó tengereken túli tanulmányütjára. 



Báró RicHTHOFEK Ferdinánd 1833 május 5.-én P.-Szilézia Karlsruhe 

 városkájában régi nemzetségből született. Breslau és Berlin egyetemeit 

 látogatta. «De Melaphyroi) értekezésével 1856-ban promoveálták a ber- 

 lini egyetemen doktorrá. Ezután négy évig bámulatos munkát végzett 

 az Alpokban és a Kárpátokban. 



1856 nyarán beutazta Déltirolban a Predazzo, Sanct-Cassian és a 

 Seiser-Alpe vidékét és már 1860-ban egy vastag kötet jelent meg tőle/' 

 melynek leirásai és következtetései messzire túlszárnyalták az akkori 

 geológia filozófiáját; nomenklatúrájából pedig több megszilárdult a geo- 

 lógiai irodalomban. Azután mint a k. k. Geol. Eeichsanstalt tagja föl- 

 vételekre küldetett Voralbergbe és a Kárpátokba. A keleti Alpok észak- 

 nyugati részének stratigrafiai és tektonikai jellegét Eichthofen bámu- 

 latos éleslátással világította meg. Eitka szellemi erő volt benne, mely 

 csodás testi erővel és kitartással párosulva, vulkanologiai és stratigrafiai 

 téren két év alatt olyan eredményeket mutatott fel, hogy a főiskolából 

 alig kikerült 25 éves fiatal ember egyszerre vezető egyéniséggé lett tudo- 

 mányában. Első tartalmas és bő munkáiban az akkor és még utóbb 

 sokáig szokásos geognostikai leírások helyett a geomorfológiai irányt a 

 térszín ecsetelését és a térszíni jellemvonásoknak a szerkezeti elemekkel 

 való összekapcsolását már felismerhetjük, üj eszméket, új gondolatmenetet 

 érvényesített első munkáiban, a melyek közül több még ma is vezető 

 szerepet visz. 



1858-ban és 1859-ben Magyarországban látjuk EioHTHOFENt; magyar- 

 országi munkásságáról emlékezzünk meg bővebben ! 



A Jahrbuch d. k. k. Geol. Eeichsanstalt IX. kötetének nVerhand- 

 lungeni) -részében van először nyilvános szereplése hazánkat illetőleg. 



' Schantung und seiue EingaDgspforte Kiautschou. Berlin 1898. 



2 Geomorphologische Studien aus Ostasien I — III. Akad. d. Wissenschaften. 

 Berlin 1900 — 1902. 



^ Triebkrafte uud Richtungen der Erdkunde im Neunzehnten Jahrhnndert, 

 Zeitschrift der Ges. für Endkunde, 1903. 



* Geognostische Bescbreibung der Umgebung von Predazzo etc. Gotha. 



