BÁRÓ RICHTHOFEN FERDINÁND. 179 



Az 1859. év nyarát Eichthofen ismét hazánkban töltötte ; havi 

 jelentéseiben számot adott Nagyszeben és Vizakna környékén, Brassó 

 körül, a Persányi hegységben és a Hargittában tett utazásairól. A Har- 

 gittáról tüzetesebben szól; ennek trachytjai szerinte több erupczióboz 

 tartoznak, a melyek nagy breccia- és konglomerát-tömegeket támasz- 

 tottak. A szediment-tufák a mioczénkor legrégibb alakulásai. 



Ezzel magyarországi utazásai bevégződtek ; magyarországi tapasz- 

 talatait azonban nagyon becses közleményekben örökítette meg. 



F. V. Haieb und Feed. von Eichthofen : Bericht über die geo- 

 logische Aufnahme im uordöstlichen Uugarn im Sommer 1858,"*' Zweiter 

 Theil V. Feed. Feeih. v. Eichthofen czim alatt rendszeres összefoglalás- 

 ban olvashatni a zseniális fiatal férfiúnak első nagyobb szabású meg- 

 figyeléseit és azokra alapított következtetéseit. Leírta a trachytokat és a ' 

 mioczén lerakódásokat, a melyeket a trachyterupczióknál fiatalabbaknak 

 hitt. Debreczen vidékéről és a Nyírségről is értekezik, a homokbuczkák- 

 ról és sóstavacskákról megemlékezik. Eáutal, hogy Debreczen a Nyírség 

 legmagasabb helyén van. A homokot tengeri üledéknek tartja, az Al- 

 földön egykori tengerfeneket lát, melynek tengeri diluviumából ázik ki 

 a só. Ha túlhaladottak is EiCHTHOFENuek e megfigyelései Alföldünk 

 északkeleti részét illetőleg ; még is klasszikusak maradnak, mert azóta 

 sem szólt e tájékról senki olyan széles látókörrel és olyan összefogla- 

 lóan, mint ö. 



Eichthofen magyarországi tanulmányainak legszebb eredménye 

 dStudien aus den ungarisch-siebenbürgischen Trachytgebirgenu czímmel 

 a Jabrb. d. k. k. geol. E.-A. XI. (ISGO) kötetében megjelent tanulmány. 



Hazánk északkeleti és keleti részének első tektonikai es vulkano- 

 logiai ismertetését ebben a munkában olvashatjuk. 



A terjedelmes közleménynek nem minden megfigyelése és nem 

 mindegyik következtetése maradt ugyan czáfolatlanul, nagy tudományos 

 jelentőségéből azonban mit sem vesztett. A trachytok újabb tanulmá- 

 nyozását ezzel a munkával nyitotta meg és hazánk nagy területéről 

 még máig is a legalaposabb és legkimerítőbb geológiai leírást adta. 

 A mai petrografia mintha vissza-visszatérne Eichthofen felfogásához. 

 Ha majd az északkeleti és keleti Kárpátok trachythegységeinek tüzetes 

 tanulmányozására kerül a sor, e kutatásoknak Eichthofen idézett mun- 

 kája alapján kell szükségképen megindulni. 



Magyarországi tapasztalataival megerősödve indult Eichthofen nagy 

 utazásaira, a melyeknél hosszabbat egyfolytában tudós kutató még soha 

 nem végzett. Californía érczes területei vonzották őt, a híres Comstock 

 lode ; hosszabb időt töltött 1867 — 8-ig az ünio területén, azonban ottani 



* Jabrb. d. k. k. geol. E.-A. Bd. X, p. 43G— 405. 



