A .lÁNOSITEÓL S ANNAK A COPIAPITTAL \ ALÓ AZONOSSÁGÁBÓL. 183 



tossággal eldönteni. Bizonyos azonban, hogy a Copiapit táblás lapjára 

 merőlegesen negatív bisektrix lép ki a mely a 90°-tól nem igen eltérő 

 hegyes szöget felez. 



BöcKH folytatólag azt mondja, hogy na legvékonyabb lemezekben 

 az ásvány pleochroitikus : c = zöldes sárga, 6 = színtelen. A vastagabb 

 lemezek zöldes-sárga szinűek.i) Ennek a sajátságos viselkedésnek az oka 

 csupán a vastagabb lemezek egységességének hiányában kereshető, mert 

 különben ezeken a pleockroismusnak mégis csak világosabban kellene 

 feltűnnie, mint a vékonyabbakon. Tényleg csupán a vékonyabb lemezkék 

 egyöntetűek, míg a vastagabbak egymásra nőtt szabálytalan sorozatot 

 alkotnak. 



A továbbiakban a fénytörést "közepes D-nek jelzi; miután erről 

 nem tudtam magamnak tiszta képet alkotni, ezt Scheöder van der 

 KoLK módszere szerint közvetlenül megmértem. Az összehasonlitó folya- 

 dékokat Eugenol //£, = 1-544 és a Monobromnaphtalin no = 

 l'C)59 összeelegyítésével állítottam elő s az elegy fénytörését, hogy az 

 elegyítési viszony változását kikerüljem, a BERTEAND-féle refractometer- 

 rel azonnal megmértem. Csekély mennyiségű bromnaphthalint kellett 

 csupán az eugenolhoz adni, hogy a kristályok a natriumfényben tel- 

 jesen láthatatlanokká váljanak, ha az optikai függélyes a polarisator 

 irányával egyközös volt ; a folyadék törési együtthatója ekkor »x> = 

 1'546 — r547 volt. Hasonló módon határoztam meg a 7 -t 1'572-nek, 

 úgy hogy 7 — ^ = 0-025 és egy csaknem 90'-o8 tengelyszög mellett a = 

 kb. 1'520, ennélfogva y — a = kb. O"052, a kettőstörés tehát nem — 

 mint BöcKH mondja — gyönge, hanem igen erős. Erre utal külön- 

 ben a keresztezett nicolok között megejtett észlelés is, a mennyiben 

 még a legvékonyabb lemezkék is tisztán kivehető interferentiás színe- 

 ket adnak. 



Valamennyi, a föntiekben felsorolt tulajdonságokat a tőlem helyes- 

 bített alakban ugyanazokkal az eredményekkel a CoptapUnál is meg- 

 határoztam, még pedig DAPARSKvnak a Mina Lau tarából, An tótá- 

 gast a, Chile, származó eredeti anyagán, a mi mellett különösen a 

 törési együttható megegyezését kell hangsúlyozni. A Copiapitot is sokáig 

 rhombosnak tartották, mígnem Linck* a monoklin kristályrendszert 

 mutatta ki rajta. Annak oka, hogy az ásvány monoklin jellegét optikai 

 vizsgálattal is alig lehet fölismerni, abban a sajátságos jelenségben 

 rejlik, hogy az optikai tengelyek síkja oly lapon fekszik, a mely a p 

 tompa szöget majdnem pontosan felezi, közelítőleg megfelelvén a (409) 

 hemidomának. 



* G. LiNCK, Beitrag zur Kenntniss der Sulfate von Terra amarilla bei Copiapó 

 in Chile. Zeitschr. Krystallogr. 1889, XV, 14. 



13* 



