A JÁNOSIT ES A OOPIAPIT KÖZÖTTI KÜLÖNBSÉGEKRŐL. 



VÁLASZ Dí WEINSCHENK E, CZIKKÉRE : »A JÁNOSITRÓL ÉS ANNAK A COPIAPITTAI 



YAIÓ AZONOSSÁGÁRÓL." 



Dr. BöcKH Hugó és dr. Emszt KÁLMÁN-tóL 



A Földtani Közlöny 1905. évi folyamában a gömörmegyei Vashegyröl 

 egy új, normális víztartalmú ferrisiilfátot, a Jánosítot, ismertettünk meg. 



Időközben dr. Weinschenk E. «A Jánositról és annak a Copiapittal 

 való azonosságáról"* czimű közleményében megfigyeléseink helytelensé- 

 gét akarja bebizonyítani és kimutatni igyekszik, hogy a Jánosit azonos 

 a Copiapittal. 



Mielőtt a dolog érdemleges tárgyalásába bocsátkoznánk, ki kell 

 emelnünk azt, hogy Weinschenk a Copiapitra vonatkozólag egyes oly 

 adatokat közöl és annak oly tulajdonságait sorolja fel, melyek részben 

 ellentétben állanak a Copiapiton végzett mérések adataival s melyeket 

 részben mások, a kik Copiapitot vizsgáltak, nem észlelhettek, anélkül, 

 hogy ez eltéréseket kellően bizonyítaná. Ez a dolog csak azáltal magya- 

 rázható meg, hogy — a mint látni fogjuk — a Copiapit fogalmi köre 

 nincs még exactul megszabva, noha a Jánosit, mint jól jellemzett ásvány, 

 egyrészt a LiNOK-töl vizsgált Copiapittal nem azonosítható, másrészt 

 pedig a Darapsky értelmezésében vett Copiapitoktól is jól elkülöníthető. 

 Miután LiNCK pontos kristálytani és optikai adatokat ad a chemiai 

 elemzés mellett, mi a Copiapit elnevezést a Linck által vizsgált anyagra 

 alkalmazzuk. 



De lássuk az eltéréseket. Weinschenk szerint : «Bizonyos azon- 

 ban, hogy a Copiapit táblás lapjára merőlegesen negatív bissectrix lép ki, 

 mely a 90 foktól nem igen eltérő hegyes szöget felez. » (1. c. p. 183.) Ezzel 

 szemben Linck azt írja: «Des CLoizEAUx-val egyetértően azt találtam, 

 hogy a második középvonal merőlegesen áll a táblás lapra iOlO) oo P oo 

 és hogy a tengelysik körülbelül összeesik a (409) -\-%Poa hemidomával. 

 Csak a tompa tengelyszög nagysága tér el némileg a Des Cloizeaux 



* L. Pöldt. Közi. 36. K. p. 182. 

 ** Linck G : Beitrag zur Keuctuiss der Sulfate von Tierra Amarilla bei Copiape 

 in Chile. Z. f. Kr. u. M. 1.5. k., p. IG. 



