A JÁNOSIT ÉS A COPIAPIT KÖZÖTTI KÜLÖNBSÉGEKRŐL. 187 



által meghatározottól. Olajban találtam 2/ío=lll° 36' iVa fényre.* — 

 «A kettős törés gyöngén negatív." 



Szóval LiNCK szerint, aki a tengelyszöget is megmérhette, a (010) 

 oo P oo-re a c középvonal merőleges, mely az itt kilépő tompa szöget 

 felezi, míg Weinschenk minden exaet adat felsorolása nélkül azt állítja, 

 hogy a Copiapitnál a (010) oo P oo lapra merőleges középvonal az itt 

 észlelhető hegyes szöget felezi. 



Miután Des Cloizeaux * 114^15' tengelyszöget mért, kétségtelen, 

 hogy a Copiapit (010) lapján tompaszög észlelhető és nem mint 

 Weinschenk Írja, hegyesszög, 



Eltérés van azonban egyrészt Linck és másrészt Des Cloizeaux 

 és Bertkand adatai között, miután az utóbbiak adatai szerint szintén 

 egy a (010) lapra merőleges negatív bissectrix felezi az itt észlelhető 

 tompa, de nem hegyes, szöget. 



És itt reá kell utalnunk arra is, hogy miután a Copiapitnál Linck 

 szerint lll°36'-nyi, Des Cloizeaux szerint 114° 15'-nyi,'nátriumfényben 

 és olajban a tompa optikai tengelyszög, még a Weinschenk által meg- 

 határozott ;?=l-55 mellett is ha 2íí(,= lll° 36' a sin 1',,= sin Hg 



képletből cassiaolajra (u=l-59) Fo=58°2'30", ohvaolajra (»=l-47) 

 F^=51°39'53" vagy kerekszámban 5P 40'. A Copiapit hegyes tengely- 

 szöge tehát ö3°55', illetve 76° 40' volna és nem «csaknem 90° », mint 

 Weinschenk gondolja (1. c. p. 183). Természetesen ily módon a Wein- 

 schenk által adott ;-- — ^i érték mellett a ;- — «-ra is nem 0"052 adódnék 

 ki, hanem attól tetemesen eltérő érték. 



Éppen ilyen eltérés van Weinschenk és az eddigi vizsgálók adatait 

 tekintve a hasadást illetőleg. Bertrand és Des Cloizeaux csak két hasa- 

 dást említenek.-*'* Linck szerint: «A Copiapit tökéletesen hasad a sym- 

 metriasik (010) oo P oo és sokkal tökéletlenebbül a (409) + |P oo szerint. » 

 (1. c. p. 16.) 



Weinschenk pedig azt mondja, hogy az említett két hasadáson 

 kivül a bázis és az (100) szerint is igen jól hasadna a Copiapit. Teljesen 

 érthetetlen volna, hogy Linck a Copiapitnak ezt a két utóbbi, Wein- 

 schenk szerint is jó hasadását nem vette volna észre az általa vizsgált 

 jó anyagon. 



A fenntiek előrebocsátását azért tartottuk szükségesnek, mert 

 Weinschenk a mi Jánositunkat a Mina Lautara-ból, Chile, származó Copi- 



* Des Cloizeaux. Note sur les propriétés optique de rErytrozincite, de la 

 Eaimondite et de la Copiapite. Bull. d. 1. sec. min. de Francé. 1881. i. k. 40. o., 

 Eef. N. J. f. Min. geol. und Pal. 1883. I. k., p. 19. 



** Amennyire a referátumokból kivehettük, mert az eredeti munkák nem 

 álltak rendelkezésünkre. 



