A JÁNOSIT ES A COPIAPIT KÖZÖTTI KÜLÖNBSÉGEKRŐL. 



189 



Kérésünkre dr. Pálfy, Liffa, Güll, Timkó geológus urak, dr. Vitális 

 és Illés adjunctus urak is szívesek voltak méréseinket ellenőrizni. 

 Az általuk nyert értékek mindenben megegyeznek a mi értékeinkkel, 

 úgy hogy ez a 102 foknyi érték bebizonyitottnak vehető. Nevezett urak 

 oly szívesek voltak és a többi szögmérésünket is ellenőrizték és itt 

 is teljesen egyező eredményeket nyertek. 



Összehasonlítás céljából Linck adataiból kiszámítottuk azokat a szög- 

 értékeket, melyeket a Copiapit (409), (001) és (100) lapjainak a (OlO)-val 

 való metszésvonalai egymással alkotnak. Ezek a szögek, a mint a mellé- 

 kelt vázlatból kitűnik, 108°4', 122°2', és 129^53'. 



A Jánositnak a (OlU) éa (110) által, Weinschenk szerint az (100) és (409) 

 valamint a (409) és (001) traceai által alkotott szögein szintén 50 — 50, össze- 



Jánosit. Elnyúlt kristály a Weinschenk 

 szerinti állásban. 



Copiapit. 



sen tehát 200 mérést végeztünk. Mind a négy szögnél 128 — 130° között 

 ingadoztak az értékek és csak 12 mérés adott 127° — 131° értéket, úgy 

 hogy e szögek középértékben 129 foknyiaknak vehetők. Fontos az, hogy 

 egyetlen adat sincs, mely a Copiapit ■l-2í^'^'2' -nyi szögét csak megköze- 

 lítette volna és a melyet erre az értékre lehetne tnsszavezetni. 



Már ezek a szögbeli eltérések sem engedik meg, hogy a Jánosit 

 kristályformáját a Copiapitére vezessük vissza, úgy mint azt Weinschenk 

 teszi. Másrészt pedig a 129 fokú szögek egyezése rombos symmetriára 

 vall. A Jánosit és Copiapit kristályai között csak bizonyos hasonlóság 

 van, a mi a két anyag chémiai összetételében rejlő és később még 

 bővebben tárgyalandó összefüggés révén könnyen érthető. A Jánosit itt 

 felrajzolt, elnyúlt kristályai korántsem képviselik a typust. Éppen oly 



